# Euroopan unionin L 414/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 414 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta9. joulukuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 414

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta9. joulukuuta 2020

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2006 annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, vuonna 2020 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin muiden kantojen edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 muuttamisesta | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2007, annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 1-dekanoli, 1,4-dimetyylinaftaleeni, 6-bentsyyliadeniini, Adoxophyes orana granulovirus, alumiinisulfaatti, amisulbromi, appelsiiniöljy, asekvinosyyli, atsadiraktiini, Aureobasidium pullulans (kannat DSM 14940 ja DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaksyyli-M, biksafeeni, bupirimaatti, Candida oleophila O-kanta, dinatriumfosfonaatti, ditianoni, dodiini, emamektiini, flubendiamidi, fluksapyroksadi, fluometuroni, flutriafoli, heksitiatsoksi, imatsamoksi, ipkonatsoli, isoksabeeni, kaliumfosfonaatit, kloroantraniiliproli, kvinmerakki, L-askorbiinihappo, natriumhopeatiosulfaatti, Paecilomyces fumosoroseus kanta FE 9901, pendimetaliini, penflufeeni, pentiopyradi, prosulfuroni, Pseudomonas sp. kanta DSMZ 13134, pyridalyyli, pyriofenoni, pyroksisulami, rikkikalkki, S-abskissihappo, sedaksaani, sinkkifosfidi, sintofeeni, spinetorami, spirotetramaatti, Streptomyces lydicuksen kanta WYEC 108, tau-fluvalinaatti, tebufenotsidi, tembotrioni, tieenikarbatsoni ja valifenalaatti hyväksyntöjen voimassaoloaikojen pidentämisestä | 10 |
| | * | Komission asetus (EU) 2020/2008 annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, asetusten (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 muuttamisesta niiden soveltamisajan ja muiden asiaankuuluvien seikkojen osalta (
  1
  ) | 15 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2009, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2020, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia sekä kemikaaleilla tapahtuvaa puun ja puutuotteiden suojausta varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 4050)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2010 annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8910)

   (
  1
  ) | 79 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2006 annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, vuonna 2020 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin muiden kantojen edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 muuttamisesta

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2007, annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 1-dekanoli, 1,4-dimetyylinaftaleeni, 6-bentsyyliadeniini, Adoxophyes orana granulovirus, alumiinisulfaatti, amisulbromi, appelsiiniöljy, asekvinosyyli, atsadiraktiini, Aureobasidium pullulans (kannat DSM 14940 ja DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaksyyli-M, biksafeeni, bupirimaatti, Candida oleophila O-kanta, dinatriumfosfonaatti, ditianoni, dodiini, emamektiini, flubendiamidi, fluksapyroksadi, fluometuroni, flutriafoli, heksitiatsoksi, imatsamoksi, ipkonatsoli, isoksabeeni, kaliumfosfonaatit, kloroantraniiliproli, kvinmerakki, L-askorbiinihappo, natriumhopeatiosulfaatti, Paecilomyces fumosoroseus kanta FE 9901, pendimetaliini, penflufeeni, pentiopyradi, prosulfuroni, Pseudomonas sp. kanta DSMZ 13134, pyridalyyli, pyriofenoni, pyroksisulami, rikkikalkki, S-abskissihappo, sedaksaani, sinkkifosfidi, sintofeeni, spinetorami, spirotetramaatti, Streptomyces lydicuksen kanta WYEC 108, tau-fluvalinaatti, tebufenotsidi, tembotrioni, tieenikarbatsoni ja valifenalaatti hyväksyntöjen voimassaoloaikojen pidentämisestä

Adoxophyes orana granulovirus

Aureobasidium pullulans

Bacillus pumilus

Candida oleophila

Paecilomyces fumosoroseus

Pseudomonas sp.

Streptomyces lydicuksen

10

*

Komission asetus (EU) 2020/2008 annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, asetusten (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 muuttamisesta niiden soveltamisajan ja muiden asiaankuuluvien seikkojen osalta (
  1
  )

1

15

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2009, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2020, teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia sekä kemikaaleilla tapahtuvaa puun ja puutuotteiden suojausta varten
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 4050)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 4050)

1

19

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/2010 annettu 8 päivänä joulukuuta 2020, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8910)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8910)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 9.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 414/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2006

annettu 8 päivänä joulukuuta 2020,

vuonna 2020 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin muiden kantojen edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 105 artiklan 1, 2, 3 ja 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vuoden 2019 kalastuskiintiöt vahvistetaan neuvoston asetuksilla (EU) 2018/1628 (2), (EU) 2018/2025 (3), (EU) 2018/2058 (4) ja (EU) 2019/124 (5). |
| --- | --- |

(1)

Vuoden 2019 kalastuskiintiöt vahvistetaan neuvoston asetuksilla (EU) 2018/1628 (2), (EU) 2018/2025 (3), (EU) 2018/2058 (4) ja (EU) 2019/124 (5).

| (2) | Vuoden 2020 kalastuskiintiöt vahvistetaan neuvoston asetuksilla (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838 (6), (EU) 2019/2236 (7) ja (EU) 2020/123 (8). |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2020 kalastuskiintiöt vahvistetaan neuvoston asetuksilla (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838 (6), (EU) 2019/2236 (7) ja (EU) 2020/123 (8).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos komissio on todennut jonkin jäsenvaltion ylittäneen sille osoitetut kalastuskiintiöt, komissio alentaa tuon jäsenvaltion tulevia kiintiöitä.

| (4) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1247 (9) vahvistetaan vuonna 2020 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1247 (9) vahvistetaan vuonna 2020 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävät vähennykset.

| (5) | Joidenkin jäsenvaltioiden (Tanska, Espanja ja Ranska) osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1247 ei kuitenkaan voida tehdä kaikkia tarvittavia vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ole kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2020. |
| --- | --- |

(5)

Joidenkin jäsenvaltioiden (Tanska, Espanja ja Ranska) osalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1247 ei kuitenkaan voida tehdä kaikkia tarvittavia vähennyksiä liikakalastettujen kantojen kiintiöistä, koska tällaisia kiintiöitä ei ole kyseisten jäsenvaltioiden käytettävissä vuonna 2020.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisten jäsenvaltion käytettävissä ei ole tuon kannan kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevista suuntaviivoista, jäljempänä ’suuntaviivat’, annetun komission tiedonannon 2012/C 72/07 (10) mukaan tällaisia vähennyksiä olisi suotavaa soveltaa seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina sellaisten kalakantojen kiintiöihin, joita kyseisen kiintiön ylittänyt laivasto on pyytänyt. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 5 kohdassa säädetään, että jos liikakalastetun kannan kiintiötä ei voida alentaa liikakalastusta seuraavana vuonna, koska kyseisten jäsenvaltion käytettävissä ei ole tuon kannan kiintiötä, vähennykset voidaan tehdä muista kannoista samalla maantieteellisellä alueella tai muista kaupallisesti yhtä tärkeistä kannoista asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen. Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevista suuntaviivoista, jäljempänä ’suuntaviivat’, annetun komission tiedonannon 2012/C 72/07 (10) mukaan tällaisia vähennyksiä olisi suotavaa soveltaa seuraavana vuonna tai seuraavina vuosina sellaisten kalakantojen kiintiöihin, joita kyseisen kiintiön ylittänyt laivasto on pyytänyt.

| (7) | Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu muiden kuin liikakalastettujen kantojen kiintiöiden alentamisesta. |
| --- | --- |

(7)

Asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu muiden kuin liikakalastettujen kantojen kiintiöiden alentamisesta.

| (8) | Lisäksi tietyt täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1247 vahvistetut vähennykset ovat suurempia kuin vuonna 2020 käytettävissä oleva mukautettu kiintiö, eikä niitä sen vuoksi voida tehdä kokonaan kyseisen vuoden kiintiöstä. Suuntaviivojen mukaisesti jäljelle jäävät määrät olisi vähennettävä seuraavina vuosina käytettävissä olevista mukautetuista kiintiöistä, kunnes liikakalastettu määrä on hyvitetty. |
| --- | --- |

(8)

Lisäksi tietyt täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1247 vahvistetut vähennykset ovat suurempia kuin vuonna 2020 käytettävissä oleva mukautettu kiintiö, eikä niitä sen vuoksi voida tehdä kokonaan kyseisen vuoden kiintiöstä. Suuntaviivojen mukaisesti jäljelle jäävät määrät olisi vähennettävä seuraavina vuosina käytettävissä olevista mukautetuista kiintiöistä, kunnes liikakalastettu määrä on hyvitetty.

| (9) | Espanjan kalastusviranomaiset havaitsivat lisäksi, että Atlantin valtameren isosilmätonnikalan (BET/ATLANT) liikakalastuksen määrän laskemiseen käytetyt vuoden 2019 saalisluvut olivat virheellisiä ja että kyseisen kiintiön ylitys oli tosiasiallisesti pienempi kuin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 mukaisessa vähennyksessä huomioon otettu määrä. Saalislukuja, kiintiön käyttöastetta, liikakalastettuja määriä sekä Atlantin valtameren isosilmätonnikalaa koskevasta vuoden 2020 Espanjan kiintiöstä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 mukaisesti tehtävää vähennystä olisi sen vuoksi mukautettava. |
| --- | --- |

(9)

Espanjan kalastusviranomaiset havaitsivat lisäksi, että Atlantin valtameren isosilmätonnikalan (BET/ATLANT) liikakalastuksen määrän laskemiseen käytetyt vuoden 2019 saalisluvut olivat virheellisiä ja että kyseisen kiintiön ylitys oli tosiasiallisesti pienempi kuin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 mukaisessa vähennyksessä huomioon otettu määrä. Saalislukuja, kiintiön käyttöastetta, liikakalastettuja määriä sekä Atlantin valtameren isosilmätonnikalaa koskevasta vuoden 2020 Espanjan kiintiöstä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 mukaisesti tehtävää vähennystä olisi sen vuoksi mukautettava.

| (10) | Vuonna 2019 Portugali ylitti valkotonnikalan kalastuskiintiönsä Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella (ALB/AN05N). Portugali pyysi 14 päivänä heinäkuuta 2020, että vähennys jaettaisiin kahdelle vuodelle. Suuntaviivojen 3 kohdan c alakohdan mukaan vähennyksen jakaminen kahdelle tai useammalle vuodelle voidaan hyväksyä, jos siitä määrätään kansainvälisissä (kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen) erityissäännöissä kyseisen kannan hyvitysten osalta. Portugalin toimittamien tietojen perusteella ja ottaen huomioon Pohjois-Atlantin valkotonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevan ICCAT:n täydentävän suosituksen 16–06 (11) 7 kohta, jossa vahvistetaan, että sopimuspuolen vuoden 2019 vuotuisen kiintiön/saalisrajoituksen ylitys on vähennettävä vastaavasta kiintiöstä/saalisrajoituksesta tarkistusvuoden 2021 aikana tai ennen sitä, on aiheellista hyväksyä kyseisen vähennyksen, asianmukaisia kertoimia soveltamalla saadut määrät mukaan luettuina, jakaminen kahdelle vuodelle. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1247 säädettyä vuoden 2020 kiintiöstä tehtävää vähennystä olisi sen vuoksi mukautettava. |
| --- | --- |

(10)

Vuonna 2019 Portugali ylitti valkotonnikalan kalastuskiintiönsä Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella (ALB/AN05N). Portugali pyysi 14 päivänä heinäkuuta 2020, että vähennys jaettaisiin kahdelle vuodelle. Suuntaviivojen 3 kohdan c alakohdan mukaan vähennyksen jakaminen kahdelle tai useammalle vuodelle voidaan hyväksyä, jos siitä määrätään kansainvälisissä (kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen) erityissäännöissä kyseisen kannan hyvitysten osalta. Portugalin toimittamien tietojen perusteella ja ottaen huomioon Pohjois-Atlantin valkotonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevan ICCAT:n täydentävän suosituksen 16–06 (11) 7 kohta, jossa vahvistetaan, että sopimuspuolen vuoden 2019 vuotuisen kiintiön/saalisrajoituksen ylitys on vähennettävä vastaavasta kiintiöstä/saalisrajoituksesta tarkistusvuoden 2021 aikana tai ennen sitä, on aiheellista hyväksyä kyseisen vähennyksen, asianmukaisia kertoimia soveltamalla saadut määrät mukaan luettuina, jakaminen kahdelle vuodelle. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1247 säädettyä vuoden 2020 kiintiöstä tehtävää vähennystä olisi sen vuoksi mukautettava.

| (11) | Lisää päivityksiä tai korjauksia voidaan vielä tehdä, jos meneillään olevan tai edellisen täytäntöönpanovuoden osalta havaitaan virheitä, puutteita tai virheellisiä ilmoituksia saalisluvuissa, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 artiklan mukaisesti ilmoittaneet. |
| --- | --- |

(11)

Lisää päivityksiä tai korjauksia voidaan vielä tehdä, jos meneillään olevan tai edellisen täytäntöönpanovuoden osalta havaitaan virheitä, puutteita tai virheellisiä ilmoituksia saalisluvuissa, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (EY) N:o 1224/2009 33 artiklan mukaisesti ilmoittaneet.

| (12) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/1247 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(12)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/1247 olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vähennetään tämän asetuksen liitteessä I tarkoitettuja, asetuksissa (EU) 2018/2025, (EU) 2019/1838, (EU) 2019/2236 ja (EU) 2020/123 vuodelle 2020 vahvistettuja kalastuskiintiöitä kohdistamalla vähennykset muihin kantoihin, jotka esitetään mainitussa liitteessä.

2 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1247 tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2018/1628, annettu 30 päivänä lokakuuta 2018, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2019 ja asetuksen (EU) 2018/120 muuttamisesta tiettyjen muilla vesillä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien osalta (EUVL L 272, 31.10.2018, s. 1).

2

(3)  Neuvoston asetus (EU) 2018/2025, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, unionin aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2019 ja 2020 (EUVL L 325, 20.12.2018, s. 7).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2018/2058, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2019 (EUVL L 329, 27.12.2018, s. 8).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2019/124, annettu 30 päivänä tammikuuta 2019, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2019 (EUVL L 29, 31.1.2019, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (EU) 2019/1838, annettu 30 päivänä lokakuuta 2019, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Itämerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 ja asetuksen (EU) 2019/124 muuttamisesta tiettyjen muilla vesillä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien osalta (EUVL L 281, 31.10.2019, s. 1).

6

(7)  Neuvoston asetus (EU) 2019/2236, annettu 16 päivänä joulukuuta 2019, eräiden kalakantojen ja kalakantaryhmien Välimerellä ja Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 (EUVL L 336, 30.12.2019, s. 14).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2020/123, annettu 27 päivänä tammikuuta 2020, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 (EUVL L 25, 30.1.2020, s. 1).

8

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1247, annettu 2 päivänä syyskuuta 2020, vuonna 2020 käytettävissä oleviin tiettyjen kantojen kalastuskiintiöihin edellisvuosien liikakalastuksen vuoksi tehtävistä vähennyksistä (EUVL L 288, 3.9.2020, s. 21).

9

(10)  Komission tiedonanto – Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 1, 2 ja 5 kohdan mukaista kiintiöiden alentamista koskevat suuntaviivat (2012/C 72/07) (EUVL C 72, 10.3.2012, s. 27).

10

(11)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2016-06-e.pdf

11

---

LIITE I

MUIDEN KANTOJEN KALASTUSKIINTIÖISTÄ VUODELTA 2020 TEHTÄVÄT VÄHENNYKSET

| LIIKAKALASTETUT KANNAT | | MUUT KANNAT |
| --- | --- | --- |
| Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Määrä, jota ei voida vähentää liikakalastetun kannan vuoden 2020 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina) | | Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Määrä, joka vähennetään muiden kantojen vuoden 2020 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina) |
| DK | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 33 968 | | DK | HER | 1/2- | Silli | Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2 | 33 968 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 18 338 | | ES | REB | 1N2AB. | Punasimput | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Muut lajit | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 3 895 | | ES | REB | 1N2AB. | Punasimput | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 2 607 | | ES | REB | 1N2AB. | Punasimput | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | 2 607 |
| FR | SWO | AS05N | Miekkakala | Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella | 3 500 | | FR | ALB | AS05N | Eteläisen kannan valkotonnikala | Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella | 3 500 |

LIIKAKALASTETUT KANNAT

MUUT KANNAT

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Määrä, jota ei voida vähentää liikakalastetun kannan vuoden 2020 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina)

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Määrä, joka vähennetään muiden kantojen vuoden 2020 kalastuskiintiöstä (kilogrammoina)

DK

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

33 968

DK

HER

1/2-

Silli

Unionin, Färsaarten, Norjan ja kansainväliset vedet alueilla 1 ja 2

33 968

ES

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

18 338

ES

REB

1N2AB.

Punasimput

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

18 338

ES

OTH

1N2AB.

Muut lajit

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

3 895

ES

REB

1N2AB.

Punasimput

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

3 895

ES

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

2 607

ES

REB

1N2AB.

Punasimput

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

2 607

FR

SWO

AS05N

Miekkakala

Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella

3 500

FR

ALB

AS05N

Eteläisen kannan valkotonnikala

Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella

3 500

---

LIITE II

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1247 liite seuraavasti:

”LIITE

LIIKAKALASTETTUJEN KANTOJEN KIINTIÖIHIN VUODEN 2020 OSALTA TEHTÄVÄT VÄHENNYKSET

| Jäsenvaltio | Lajin koodi | Aluekoodi | Lajin nimi | Alueen nimi | Alkuperäinen kiintiö 2019 (kilogrammoina) | Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2019 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1) | Saaliit yhteensä vuonna 2019 (määrä kilogrammoina) | Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään | Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina) | Kerroin (2) | Lisäkerroin (3), (4) | Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina) | Vähennykset kalastuskiintiöistä vuodelta 2020 (6) ja seuraavilta vuosilta (määrä kilogrammoina) | Vähennykset liikakalastettujen kantojen vuoden 2020 kalastuskiintiöistä (7) (määrä kilogrammoina) | Vähennykset muiden kantojen vuoden 2020 kalastuskiintiöistä (määrä kilogrammoina) | Vähennetään kalastuskiintiöistä vuoden 2021 ja sitä seuraavan vuoden tai seuraavien vuosien osalta (määrä kilogrammoina) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 | 1 721 170 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrilli | 3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32 | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 | 683 557 | / | / |
| DK | MAC | 2CX14- | Makrilli | 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14 | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 | 5 457 | / | / |
| DK | MAC | 2A34. | Makrilli | 3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32 | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 | 691 561 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Makrilli | Norjan vedet alueella 2a ja 4a | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 | 945 122 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 | / | 33 968 | / |
| ES | BET | ATLANT | Isosilmätonnikala | Atlantin valtameri | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 090 055 | 101,67 % | 148 904 | / | C (8) | / | 148 904 | 148 904 | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | Turska | 1 ja 2b | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 | 7 274 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Grönlanninpallas | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 | / | 18 338 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Muut lajit | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 | / | 3 895 | / |
| ES | POK | 1N2AB. | Seiti | Norjan vedet alueilla 1 ja 2 | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 | / | 2 607 | / |
| ES | RED | N3LN. | Punasimput | NAFO 3LN | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 | 2 706 | / | / |
| ES | RJU | 9-C. | Aaltorausku | Unionin vedet alueella 9 | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511 (9) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | 2 067 | 2 067 | 0 | / | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | Isosilmätonnikala | Atlantin valtameri | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 | 883 747 | / | / |
| FR | RJE | 7FG. | Palettirausku | Unionin vedet alueilla 7f ja 7 g | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 | 1 086 | / | / |
| FR | RJU | 7DE. | Aaltorausku | Unionin vedet alueilla 7d ja 7e | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 | 9 718 | / | / |
| FR | SWO | AS05N | Miekkakala | Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella | / | / | 3 500 | Ei sovelleta | 3 500 | / | / | / | 3 500 | / | 3 500 | / |
| GB | COD | N1GL14 | Turska | Grönlannin vedet NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vedet alueilla 5, 12 ja 14 | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 | 4 167 | / | / |
| GB | HER | 4AB. | Silli | Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 | 287 432 | / | / |
| GB | MAC | 2CX14- | Makrilli | 6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14 | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (8) | / | 8 304 059 | 8 304 059 | / | / |
| GB | RJU | 7DE. | Aaltorausku | Unionin vedet alueilla 7d ja 7e | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 | 1 933 | / | / |
| EL | BFT | AE45WM | Tonnikala | Atlantin valtameri pituuspiirin 45° W itäpuolella sekä Välimeri | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (8) | / | 8 580 | 8 580 | / | / |
| IE | ALB | AN05N | Pohjoisen kannan valkotonnikala | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (8) | / | 97 750 | 97 750 | / | / |
| NL | HER | 4CXB7D | Silli | 4c, 7d lukuun ottamatta Blackwaterin kantaa | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 | 15 176 | / | / |
| NL | MAC | 2A34. | Makrilli | 3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32 | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 | 725 654 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | Pohjoisen kannan valkotonnikala | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 | 635 513 (10) | / | 635 513  (10) |
| PT | ALF | 3X14- | Limapäät | Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ja 14 | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (8) | / | 7 722 | 7 722 | / | / |
| PT | BUM | ATLANT | Sinimarliini | Atlantin valtameri | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 | 16 410 | / | / |
| PT | RJU | 9-C. | Aaltorausku | Unionin vedet alueella 9 | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 | 2 884 | / | / |
| PT | SWO | AN05N | Miekkakala | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 | 3 943 | / | / |
| SE | MAC | 2A34. | Makrilli | 3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32 | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 | 130 636 | / | / |

Jäsenvaltio

Lajin koodi

Aluekoodi

Lajin nimi

Alueen nimi

Alkuperäinen kiintiö 2019 (kilogrammoina)

Purettujen saaliiden sallitut määrät vuonna 2019 (mukautettu kokonaismäärä kilogrammoina) (1)

Saaliit yhteensä vuonna 2019 (määrä kilogrammoina)

Kiintiön käyttö suhteessa purettujen saaliiden sallittuun määrään

Purettujen saaliiden sallittuun määrään liittyvä liikakalastus (määrä kilogrammoina)

Kerroin (2)

Lisäkerroin (3), (4)

Edellisvuosilta tekemättä olevat vähennykset (5) (määrä kilogrammoina)

Vähennykset kalastuskiintiöistä vuodelta 2020 (6) ja seuraavilta vuosilta (määrä kilogrammoina)

Vähennykset liikakalastettujen kantojen vuoden 2020 kalastuskiintiöistä (7) (määrä kilogrammoina)

Vähennykset muiden kantojen vuoden 2020 kalastuskiintiöistä (määrä kilogrammoina)

Vähennetään kalastuskiintiöistä vuoden 2021 ja sitä seuraavan vuoden tai seuraavien vuosien osalta (määrä kilogrammoina)

DE

HER

4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

1 721 170

/

/

DE

MAC

2CX14-

Makrilli

3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

683 557

/

/

DK

MAC

2CX14-

Makrilli

6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

5 457

/

/

DK

MAC

2A34.

Makrilli

3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

691 561

/

/

DK

MAC

2A4A-N

Makrilli

Norjan vedet alueella 2a ja 4a

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

945 122

/

/

DK

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

/

33 968

/

ES

BET

ATLANT

Isosilmätonnikala

Atlantin valtameri

9 415 300

8 941 151

9 090 055

101,67 %

148 904

/

C (8)

/

148 904

148 904

/

/

ES

COD

1/2B.

Turska

1 ja 2b

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

7 274

/

/

ES

GHL

1N2AB.

Grönlanninpallas

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

/

18 338

/

ES

OTH

1N2AB.

Muut lajit

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

/

3 895

/

ES

POK

1N2AB.

Seiti

Norjan vedet alueilla 1 ja 2

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

/

2 607

/

ES

RED

N3LN.

Punasimput

NAFO 3LN

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

2 706

/

/

ES

RJU

9-C.

Aaltorausku

Unionin vedet alueella 9

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511 (9)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

2 067

2 067

0

/

2 067

FR

BET

ATLANT

Isosilmätonnikala

Atlantin valtameri

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

883 747

/

/

FR

RJE

7FG.

Palettirausku

Unionin vedet alueilla 7f ja 7 g

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

1 086

/

/

FR

RJU

7DE.

Aaltorausku

Unionin vedet alueilla 7d ja 7e

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

9 718

/

/

FR

SWO

AS05N

Miekkakala

Atlantin valtameri linjan 5° N eteläpuolella

/

/

3 500

Ei sovelleta

3 500

/

/

/

3 500

/

3 500

/

GB

COD

N1GL14

Turska

Grönlannin vedet NAFO-alueella 1F ja Grönlannin vedet alueilla 5, 12 ja 14

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

4 167

/

/

GB

HER

4AB.

Silli

Unionin ja Norjan vedet alueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

287 432

/

/

GB

MAC

2CX14-

Makrilli

6, 7, 8a, 8b, 8d ja 8e; unionin ja kansainväliset vedet alueella 5b; kansainväliset vedet alueilla 2a, 12 ja 14

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (8)

/

8 304 059

8 304 059

/

/

GB

RJU

7DE.

Aaltorausku

Unionin vedet alueilla 7d ja 7e

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

1 933

/

/

EL

BFT

AE45WM

Tonnikala

Atlantin valtameri pituuspiirin 45° W itäpuolella sekä Välimeri

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (8)

/

8 580

8 580

/

/

IE

ALB

AN05N

Pohjoisen kannan valkotonnikala

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (8)

/

97 750

97 750

/

/

NL

HER

4CXB7D

Silli

4c, 7d lukuun ottamatta Blackwaterin kantaa

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

15 176

/

/

NL

MAC

2A34.

Makrilli

3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

725 654

/

/

PT

ALB

AN05N

Pohjoisen kannan valkotonnikala

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

635 513 (10)

/

635 513  (10)

PT

ALF

3X14-

Limapäät

Unionin ja kansainväliset vedet alueilla 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 ja 14

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (8)

/

7 722

7 722

/

/

PT

BUM

ATLANT

Sinimarliini

Atlantin valtameri

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

16 410

/

/

PT

RJU

9-C.

Aaltorausku

Unionin vedet alueella 9

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

2 884

/

/

PT

SWO

AN05N

Miekkakala

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

3 943

/

/

SE

MAC

2A34.

Makrilli

3a ja 4; unionin vedet alueilla 2a, 3b, 3c ja osa-alueilla 22–32

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

130 636

/

/

---

(1)  Kiintiöt, jotka ovat asiaankuuluvien kalastusmahdollisuusasetusten nojalla jäsenvaltion käytettävissä sen jälkeen, kun on otettu huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22) 16 artiklan 8 kohdan mukainen kalastusmahdollisuuksien vaihto, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3) 4 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 9 kohdan mukaiset kiintiömäärän siirrot vuodelta 2018 vuodelle 2019 tai asetuksen (EY) N:o 1224/2009 37 ja 105 artiklan mukainen kalastusmahdollisuuksien uudelleenjako ja vähennys.

1

(2)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdassa säädetään. Vähennystä, joka on yhtä suuri kuin liikakalastus * 1,00, sovelletaan kaikissa liikakalastustapauksissa, jotka ovat enintään 100 tonnia.

2

(3)  Kuten asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 3 kohdassa säädetään ja jos liikakalastuksen osuus on yli 10 prosenttia.

3

(4)  Kirjain ”A” osoittaa, että vuosina 2017, 2018 ja 2019 tapahtuneen jatkuvan liikakalastuksen vuoksi on sovellettu lisäkerrointa 1,5. Kirjain ”C” osoittaa, että koska kantaan sovelletaan monivuotista suunnitelmaa, on sovellettu lisäkerrointa 1,5.

4

(5)  Edelliseltä vuodelta tai edellisiltä vuosilta jäljellä olevat määrät.

5

(6)  Vuonna 2020 tehtävät vähennykset.

6

(7)  Vuonna 2020 tehtävät vähennykset, jotka voidaan tosiasiallisesti tehdä ottaen huomioon 10. syyskuuta 2020 käytettävissä oleva kiintiö.

7

(8)  Lisäkerrointa ei sovelleta, koska liikakalastuksen osuus ei ole yli 10 prosenttia purettujen saaliiden sallituista määristä.

8

(9)  Alle yhden tonnin määriä ei oteta huomioon.

9

(10)  Vuonna 2020 tehtävä 1 271 026 kilogramman vähennys jaetaan Portugalin pyynnöstä tasaisesti kahdelle vuodelle (2020 ja 2021).

10

---

| 9.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 414/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 414/10

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/2007,

annettu 8 päivänä joulukuuta 2020,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tehoaineiden 1-dekanoli, 1,4-dimetyylinaftaleeni, 6-bentsyyliadeniini, Adoxophyes orana granulovirus, alumiinisulfaatti, amisulbromi, appelsiiniöljy, asekvinosyyli, atsadiraktiini, Aureobasidium pullulans (kannat DSM 14940 ja DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaksyyli-M, biksafeeni, bupirimaatti, Candida oleophila O-kanta, dinatriumfosfonaatti, ditianoni, dodiini, emamektiini, flubendiamidi, fluksapyroksadi, fluometuroni, flutriafoli, heksitiatsoksi, imatsamoksi, ipkonatsoli, isoksabeeni, kaliumfosfonaatit, kloroantraniiliproli, kvinmerakki, L-askorbiinihappo, natriumhopeatiosulfaatti, Paecilomyces fumosoroseus kanta FE 9901, pendimetaliini, penflufeeni, pentiopyradi, prosulfuroni, Pseudomonas sp. kanta DSMZ 13134, pyridalyyli, pyriofenoni, pyroksisulami, rikkikalkki, S-abskissihappo, sedaksaani, sinkkifosfidi, sintofeeni, spinetorami, spirotetramaatti, Streptomyces lydicuksen kanta WYEC 108, tau-fluvalinaatti, tebufenotsidi, tembotrioni, tieenikarbatsoni ja valifenalaatti hyväksyntöjen voimassaoloaikojen pidentämisestä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 17 artiklan ensimmäisen kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (2) liitteessä olevassa A osassa luetellaan tehoaineet, joita on pidettävä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttyinä, kun taas B osassa esitetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksytyt tehoaineet ja E osassa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla korvattavina tehoaineina hyväksytyt tehoaineet. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (2) liitteessä olevassa A osassa luetellaan tehoaineet, joita on pidettävä asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksyttyinä, kun taas B osassa esitetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla hyväksytyt tehoaineet ja E osassa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla korvattavina tehoaineina hyväksytyt tehoaineet.

| (2) | Tehoaineiden 1-dekanoli, 6-bentsyyliladeniini, alumiinisulfaatti, amisulbromi, appelsiiniöljy, asekvinosyyli, atsadiraktiini, bupirimaatti, Candida oleophila O-kanta, ditianoni, dodiini, emamektiini, flubendiamidi, fluometuroni, flutriafoli, heksitiatsoksi, imatsamoksi, ipkonatsoli, isoksabeeni, klorantraniiliproli, kvinmerakki, L-askorbiinihappo, natriumhopeatiosulfaatti, Paecilomyces fumosoroseus kanta FE 9901, pendimetaliini, prosulfuroni, rikkikalkki, S-abskissihappo, sinkkifosfidi, sintofeeni, spinetorami, spirotetramaatti, tau-fluvalinaatti, tebufenotsidi, tembotrioni, tieenikarbatsonin ja valifenalaatti hyväksyntöjen voimassaoloajat loppuvat 30 päivän huhtikuuta 2024 ja 31 päivän lokakuuta 2024 välisenä aikana. Koska kyseisiin tehoaineisiin kuitenkin sovelletaan komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/1740 (3) ja sillä aikaistetaan hyväksynnän uusimista tukevan asiakirja-aineiston toimittamispäivää kolmella kuukaudella ja koska hakijat tarvitsevat aikaa vaaditussa muodossa olevien asiakirja-aineistojen valmistelemiseen ja toimittamiseen, on tarpeen säätää kyseisten tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikojen lyhyestä jatkamisesta, jotta voidaan säilyttää komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (4) mukainen asiakirja-aineiston toimittamisaika. |
| --- | --- |

(2)

Tehoaineiden 1-dekanoli, 6-bentsyyliladeniini, alumiinisulfaatti, amisulbromi, appelsiiniöljy, asekvinosyyli, atsadiraktiini, bupirimaatti, Candida oleophila O-kanta, ditianoni, dodiini, emamektiini, flubendiamidi, fluometuroni, flutriafoli, heksitiatsoksi, imatsamoksi, ipkonatsoli, isoksabeeni, klorantraniiliproli, kvinmerakki, L-askorbiinihappo, natriumhopeatiosulfaatti, Paecilomyces fumosoroseus kanta FE 9901, pendimetaliini, prosulfuroni, rikkikalkki, S-abskissihappo, sinkkifosfidi, sintofeeni, spinetorami, spirotetramaatti, tau-fluvalinaatti, tebufenotsidi, tembotrioni, tieenikarbatsonin ja valifenalaatti hyväksyntöjen voimassaoloajat loppuvat 30 päivän huhtikuuta 2024 ja 31 päivän lokakuuta 2024 välisenä aikana. Koska kyseisiin tehoaineisiin kuitenkin sovelletaan komission täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/1740 (3) ja sillä aikaistetaan hyväksynnän uusimista tukevan asiakirja-aineiston toimittamispäivää kolmella kuukaudella ja koska hakijat tarvitsevat aikaa vaaditussa muodossa olevien asiakirja-aineistojen valmistelemiseen ja toimittamiseen, on tarpeen säätää kyseisten tehoaineiden hyväksynnän voimassaoloaikojen lyhyestä jatkamisesta, jotta voidaan säilyttää komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (4) mukainen asiakirja-aineiston toimittamisaika.

| (3) | Lisäksi emamektiinin osalta hakijan toimittamista tiedoista käy ilmi, että uusimista koskevan asiakirja-aineiston valmistelu on viivästynyt covid-19-pandemian vuoksi huolimatta hakijan parhaista pyrkimyksistä lieventää näitä viivästyksiä. Alankomaat, joka on nimetty emamektiinin esitteleväksi jäsenvaltioksi, suostui poikkeuksellisesti hyväksymään hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen toimittamisen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1740 mukaisesti 30 päivään marraskuuta 2021 mennessä. Tästä syystä emamektiinin hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi pidennettävä ottaen huomioon myös tämä lisäaika. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi emamektiinin osalta hakijan toimittamista tiedoista käy ilmi, että uusimista koskevan asiakirja-aineiston valmistelu on viivästynyt covid-19-pandemian vuoksi huolimatta hakijan parhaista pyrkimyksistä lieventää näitä viivästyksiä. Alankomaat, joka on nimetty emamektiinin esitteleväksi jäsenvaltioksi, suostui poikkeuksellisesti hyväksymään hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen toimittamisen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1740 mukaisesti 30 päivään marraskuuta 2021 mennessä. Tästä syystä emamektiinin hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi pidennettävä ottaen huomioon myös tämä lisäaika.

| (4) | Lisäksi kloroantraniiliproolin osalta hakijan toimittamista tiedoista käy ilmi, että uusimista koskevan hakemuksen valmistelu on viivästynyt covid-19-pandemian vuoksi huolimatta hakijan parhaista pyrkimyksistä lieventää näitä viivästyksiä. Irlanti, joka on nimetty kloroantraniiliproolin esitteleväksi jäsenvaltioksi, suostui poikkeuksellisesti hyväksymään hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen toimittamisen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1740 mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Tästä syystä kloroantraniiliproolin hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi pidennettävä ottaen huomioon myös tämä lisäaika. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi kloroantraniiliproolin osalta hakijan toimittamista tiedoista käy ilmi, että uusimista koskevan hakemuksen valmistelu on viivästynyt covid-19-pandemian vuoksi huolimatta hakijan parhaista pyrkimyksistä lieventää näitä viivästyksiä. Irlanti, joka on nimetty kloroantraniiliproolin esitteleväksi jäsenvaltioksi, suostui poikkeuksellisesti hyväksymään hyväksynnän uusimista koskevan hakemuksen toimittamisen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1740 mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Tästä syystä kloroantraniiliproolin hyväksynnän voimassaoloaikaa olisi pidennettävä ottaen huomioon myös tämä lisäaika.

| (5) | Komission täytäntöönpanopäätöksellä C/2018/3434 (5) vahvistettiin samankaltaiset tehoaineet yhteen kokoava työohjelma ja vahvistettiin painopisteet ihmisten ja eläinten terveyttä tai ympäristöä koskevien turvallisuusnäkökohtien perusteella. |
| --- | --- |

(5)

Komission täytäntöönpanopäätöksellä C/2018/3434 (5) vahvistettiin samankaltaiset tehoaineet yhteen kokoava työohjelma ja vahvistettiin painopisteet ihmisten ja eläinten terveyttä tai ympäristöä koskevien turvallisuusnäkökohtien perusteella.

| (6) | Jotta voidaan varmistaa vastuiden ja työn tasapuolinen jakautuminen esittelijöinä ja rinnakkaisesittelijöinä toimivien jäsenvaltioiden kesken sekä ottaa huomioon arviointiin ja päätöksentekoon tarvittavat resurssit, on aiheellista pidentää tiettyjen tehoaineiden hyväksyntöjen voimassaoloaikoja täytäntöönpanopäätöksen C/2018/3434 mukaisesti. Tehoaineiden 1,4-dimetyylinaftaleeni, Adoxophyes orana granulovirus, Aureobasidium pullulans (kannat DSM 14940 ja DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaksyyli-M, Pseudomonas sp. DSMZ 13134 -kanta, pyridalyyli, pyriofenoni, pyroksisulami ja Streptomyces lydicuksen kanta WYEC 108 hyväksyntöjen voimassaoloaikoja olisi pidennettävä vuodella. Samoista syistä on aiheellista pidentää tehoaineiden biksafeeni, Candida oleophila O-kanta, dinatriumfosfonaatti, fluksapyroksadi, Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 -kanta, penflufeeni, pentiopyradi, kaliumfosfonaatit ja sedaksaani hyväksyntöjen voimassaoloaikoja yhdestä kolmeen vuodella. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan varmistaa vastuiden ja työn tasapuolinen jakautuminen esittelijöinä ja rinnakkaisesittelijöinä toimivien jäsenvaltioiden kesken sekä ottaa huomioon arviointiin ja päätöksentekoon tarvittavat resurssit, on aiheellista pidentää tiettyjen tehoaineiden hyväksyntöjen voimassaoloaikoja täytäntöönpanopäätöksen C/2018/3434 mukaisesti. Tehoaineiden 1,4-dimetyylinaftaleeni, Adoxophyes orana granulovirus, Aureobasidium pullulans (kannat DSM 14940 ja DSM 14941), Bacillus pumilus QST 2808, benalaksyyli-M, Pseudomonas sp. DSMZ 13134 -kanta, pyridalyyli, pyriofenoni, pyroksisulami ja Streptomyces lydicuksen kanta WYEC 108 hyväksyntöjen voimassaoloaikoja olisi pidennettävä vuodella. Samoista syistä on aiheellista pidentää tehoaineiden biksafeeni, Candida oleophila O-kanta, dinatriumfosfonaatti, fluksapyroksadi, Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 -kanta, penflufeeni, pentiopyradi, kaliumfosfonaatit ja sedaksaani hyväksyntöjen voimassaoloaikoja yhdestä kolmeen vuodella.

| (7) | Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava.

| (8) | Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan ensimmäisen kohdan tarkoituksen komissio vahvistaa niissä tapauksissa, joissa ei ole toimitettu uusimista koskevaa hakemusta hyväksyttäväksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1740 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähintään kolme vuotta ennen kulloistakin tämän asetuksen liitteessä vahvistettua voimassaolon päättymispäivää, päättymispäiväksi saman päivän, joka oli voimassa ennen tämän asetuksen voimaantuloa, tai aikaisimman mahdollisen päivän sen jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan ensimmäisen kohdan tarkoituksen komissio vahvistaa niissä tapauksissa, joissa ei ole toimitettu uusimista koskevaa hakemusta hyväksyttäväksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/1740 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähintään kolme vuotta ennen kulloistakin tämän asetuksen liitteessä vahvistettua voimassaolon päättymispäivää, päättymispäiväksi saman päivän, joka oli voimassa ennen tämän asetuksen voimaantuloa, tai aikaisimman mahdollisen päivän sen jälkeen.

| (9) | Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan ensimmäisen kohdan tarkoituksen komissio vahvistaa niissä tapauksissa, joissa se antaa asetuksen, jossa säädetään, että tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun tehoaineen hyväksyntää ei uusita, koska hyväksymisperusteet eivät täyty, voimassaolon päättymispäiväksi saman päivän, joka oli voimassa ennen tätä asetusta, tai tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä annetun asetuksen hyväksymispäivän, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhäisempi. Silloin kun komissio antaa asetuksen, jossa säädetään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun tehoaineen hyväksynnän uusimisesta, se vahvistaa tapauksen mukaan aikaisimman mahdollisen soveltamispäivän. |
| --- | --- |

(9)

Ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1107/2009 17 artiklan ensimmäisen kohdan tarkoituksen komissio vahvistaa niissä tapauksissa, joissa se antaa asetuksen, jossa säädetään, että tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun tehoaineen hyväksyntää ei uusita, koska hyväksymisperusteet eivät täyty, voimassaolon päättymispäiväksi saman päivän, joka oli voimassa ennen tätä asetusta, tai tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättämisestä annetun asetuksen hyväksymispäivän, sen mukaan kumpi päivämäärä on myöhäisempi. Silloin kun komissio antaa asetuksen, jossa säädetään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun tehoaineen hyväksynnän uusimisesta, se vahvistaa tapauksen mukaan aikaisimman mahdollisen soveltamispäivän.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 540/2011 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1740, annettu 20 päivänä marraskuuta 2020, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden hyväksynnän uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 kumoamisesta (EUVL L 392, 23.11.2020, s. 20).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 6 päivänä kesäkuuta 2018, työohjelman laatimisesta sellaisten tehoaineiden, joiden hyväksynnän voimassaolo päättyy vuonna 2022, 2023 tai 2024, hyväksynnän uusimista koskevien hakemusten arvioimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti. C(2018) 3434 final (EUVL C 195, 7.6.2018, s. 20).

5

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 540/2011 liite seuraavasti:

Muutetaan A osa seuraavasti:

| 1) | Korvataan kvinmerakkia koskevan 311 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

1)

Korvataan kvinmerakkia koskevan 311 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 2) | Korvataan sinkkifosfidia koskevan 314 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

2)

Korvataan sinkkifosfidia koskevan 314 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 3) | Korvataan 6-bentsyyliadeniinia koskevan 317 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 6-bentsyyliadeniinia koskevan 317 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 4) | Korvataan dodiinia koskevan 323 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

4)

Korvataan dodiinia koskevan 323 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 5) | Korvataan tau-fluvalinaattia koskevan 328 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

5)

Korvataan tau-fluvalinaattia koskevan 328 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 6) | Korvataan bupirimaattia koskevan 330 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

6)

Korvataan bupirimaattia koskevan 330 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 7) | Korvataan 1-dekanolia koskevan 333 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

7)

Korvataan 1-dekanolia koskevan 333 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 8) | Korvataan isoksabeeniä koskevan 334 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

8)

Korvataan isoksabeeniä koskevan 334 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 9) | Korvataan fluometuronia koskevan 335 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

9)

Korvataan fluometuronia koskevan 335 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 10) | Korvataan sintofeeniä koskevan 341 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

10)

Korvataan sintofeeniä koskevan 341 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 11) | Korvataan atsadiraktiinia koskevan 343 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

11)

Korvataan atsadiraktiinia koskevan 343 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 12) | Korvataan rikkikalkkia koskevan 345 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

12)

Korvataan rikkikalkkia koskevan 345 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 13) | Korvataan alumiinisulfaattia koskevan 346 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

13)

Korvataan alumiinisulfaattia koskevan 346 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 14) | Korvataan tebufenotsidia koskevan 350 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

14)

Korvataan tebufenotsidia koskevan 350 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 15) | Korvataan ditianonia koskevan 351 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

15)

Korvataan ditianonia koskevan 351 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 16) | Korvataan heksitiatsoksia koskevan 352 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

16)

Korvataan heksitiatsoksia koskevan 352 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

| 17) | Korvataan flutriafolia koskevan 353 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024. |
| --- | --- |

17)

Korvataan flutriafolia koskevan 353 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. toukokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2024.

Muutetaan B osa seuraavasti:

| 1) | Korvataan fluksapyroksadia koskevan 24 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. joulukuuta 2022 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025. |
| --- | --- |

1)

Korvataan fluksapyroksadia koskevan 24 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. joulukuuta 2022 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025.

| 2) | Korvataan Adoxophyes orana granulovirusta koskevan 26 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2023 päivämäärällä 31. tammikuuta 2024. |
| --- | --- |

2)

Korvataan Adoxophyes orana granulovirusta koskevan 26 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2023 päivämäärällä 31. tammikuuta 2024.

| 3) | Korvataan Candida
  oleophilan O-kantaa koskevan 37 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. joulukuuta 2024. |
| --- | --- |

3)

Korvataan Candida
  oleophilan O-kantaa koskevan 37 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. joulukuuta 2024.

| 4) | Korvataan Paecilomyces fumosoroseuksen FE 9901 -kantaa koskevan 39 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. joulukuuta 2024. |
| --- | --- |

4)

Korvataan Paecilomyces fumosoroseuksen FE 9901 -kantaa koskevan 39 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. joulukuuta 2024.

| 5) | Korvataan kaliumfosfonaatteja koskevan 40 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. tammikuuta 2026. |
| --- | --- |

5)

Korvataan kaliumfosfonaatteja koskevan 40 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. tammikuuta 2026.

| 6) | Korvataan biksafeeniä koskevan 43 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025. |
| --- | --- |

6)

Korvataan biksafeeniä koskevan 43 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. syyskuuta 2023 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025.

| 7) | Korvataan sedaksania koskevan 48 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025. |
| --- | --- |

7)

Korvataan sedaksania koskevan 48 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025.

| 8) | Korvataan emamektiiniä koskevan 49 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024. |
| --- | --- |

8)

Korvataan emamektiiniä koskevan 49 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024.

| 9) | Korvataan Pseudomonas sp:n DSMZ 13134 -kantaa koskevan 50 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025. |
| --- | --- |

9)

Korvataan Pseudomonas sp:n DSMZ 13134 -kantaa koskevan 50 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025.

| 10) | Korvataan Aureobasidium pullulansia (kannat DSM 14940 ja DSM 14941) koskevan 52 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025. |
| --- | --- |

10)

Korvataan Aureobasidium pullulansia (kannat DSM 14940 ja DSM 14941) koskevan 52 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025.

| 11) | Korvataan pyriofenonia koskevan 53 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025. |
| --- | --- |

11)

Korvataan pyriofenonia koskevan 53 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025.

| 12) | Korvataan dinatriumfosfonaattia koskevan 54 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2026. |
| --- | --- |

12)

Korvataan dinatriumfosfonaattia koskevan 54 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2026.

| 13) | Korvataan penflufeeniä koskevan 55 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025. |
| --- | --- |

13)

Korvataan penflufeeniä koskevan 55 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. tammikuuta 2024 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025.

| 14) | Korvataan appelsiiniöljyä koskevan 56 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

14)

Korvataan appelsiiniöljyä koskevan 56 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 15) | Korvataan pentiopyradia koskevan 57 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025. |
| --- | --- |

15)

Korvataan pentiopyradia koskevan 57 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. toukokuuta 2025.

| 16) | Korvataan benalaksyyli-M:ää koskevan 58 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 30. huhtikuuta 2025. |
| --- | --- |

16)

Korvataan benalaksyyli-M:ää koskevan 58 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 30. huhtikuuta 2025.

| 17) | Korvataan tembotrionia koskevan 59 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

17)

Korvataan tembotrionia koskevan 59 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 18) | Korvataan spirotetramaattia koskevan 60 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

18)

Korvataan spirotetramaattia koskevan 60 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 19) | Korvataan pyroksisulamia koskevan 61 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 30. huhtikuuta 2025. |
| --- | --- |

19)

Korvataan pyroksisulamia koskevan 61 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 30. huhtikuuta 2025.

| 20) | Korvataan kloroantraniiliprolia koskevan 62 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. joulukuuta 2024. |
| --- | --- |

20)

Korvataan kloroantraniiliprolia koskevan 62 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. joulukuuta 2024.

| 21) | Korvataan natriumhopeatiosulfaattia koskevan 63 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

21)

Korvataan natriumhopeatiosulfaattia koskevan 63 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 22) | Korvataan pyridalyyliä koskevan 64 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. kesäkuuta 2025. |
| --- | --- |

22)

Korvataan pyridalyyliä koskevan 64 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. kesäkuuta 2025.

| 23) | Korvataan 1,4-dimetyylinaftaleeniä koskevan 68 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. kesäkuuta 2025. |
| --- | --- |

23)

Korvataan 1,4-dimetyylinaftaleeniä koskevan 68 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. kesäkuuta 2025.

| 24) | Korvataan amisulbromia koskevan 69 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024. |
| --- | --- |

24)

Korvataan amisulbromia koskevan 69 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024.

| 25) | Korvataan S-abskissihappoa koskevan 65 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024. |
| --- | --- |

25)

Korvataan S-abskissihappoa koskevan 65 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024.

| 26) | Korvataan L-askorbiinihappoa koskevan 66 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024. |
| --- | --- |

26)

Korvataan L-askorbiinihappoa koskevan 66 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024.

| 27) | Korvataan spinetoramia koskevan 67 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024. |
| --- | --- |

27)

Korvataan spinetoramia koskevan 67 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024.

| 28) | Korvataan valifenalaattia koskevan 70 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024. |
| --- | --- |

28)

Korvataan valifenalaattia koskevan 70 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024.

| 29) | Korvataan tieenikarbatsonia koskevan 71 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024. |
| --- | --- |

29)

Korvataan tieenikarbatsonia koskevan 71 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. kesäkuuta 2024 päivämäärällä 30. syyskuuta 2024.

| 30) | Korvataan asekvinosyyliä koskevan 72 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024. |
| --- | --- |

30)

Korvataan asekvinosyyliä koskevan 72 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024.

| 31) | Korvataan ipkonatsolia koskevan 73 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024. |
| --- | --- |

31)

Korvataan ipkonatsolia koskevan 73 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024.

| 32) | Korvataan flubendiamidia koskevan 74 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024. |
| --- | --- |

32)

Korvataan flubendiamidia koskevan 74 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024.

| 33) | Korvataan Bacillus pumilus QST 2808: a koskevan 75 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2025. |
| --- | --- |

33)

Korvataan Bacillus pumilus QST 2808: a koskevan 75 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 31. elokuuta 2025.

| 34) | Korvataan Streptomyces lydicuksen kantaa WYEC 108 koskevan 79 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. joulukuuta 2024 päivämäärällä 31. joulukuuta 2025. |
| --- | --- |

34)

Korvataan Streptomyces lydicuksen kantaa WYEC 108 koskevan 79 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. joulukuuta 2024 päivämäärällä 31. joulukuuta 2025.

Muutetaan E osa seuraavasti:

| 1) | Korvataan prosulfuronia koskevan 6 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024. |
| --- | --- |

1)

Korvataan prosulfuronia koskevan 6 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 30. huhtikuuta 2024 päivämäärällä 31. heinäkuuta 2024.

| 2) | Korvataan pendimetaliinia koskevan 7 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024. |
| --- | --- |

2)

Korvataan pendimetaliinia koskevan 7 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. elokuuta 2024 päivämäärällä 30. marraskuuta 2024.

| 3) | Korvataan imatsamoksia koskevan 8 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. lokakuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025. |
| --- | --- |

3)

Korvataan imatsamoksia koskevan 8 kohdan kuudennessa sarakkeessa ”Hyväksynnän päättymispäivä” päivämäärä 31. lokakuuta 2024 päivämäärällä 31. tammikuuta 2025.

---

| 9.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 414/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 414/15

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2020/2008

annettu 8 päivänä joulukuuta 2020,

asetusten (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 muuttamisesta niiden soveltamisajan ja muiden asiaankuuluvien seikkojen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1588 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan ja 2 artiklan 1 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetusta (EU) N:o 702/2014 (2) sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetusta (EU) N:o 702/2014 (2) sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2020.

| (2) | Komissio käynnisti 8 päivänä syyskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 702/2014 uudelleentarkastelun sen korvaamiseksi uudella asetuksella vuosiksi 2021–2027. Uutta asetusta laadittaessa olisi otettava huomioon yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kehitys. Erityisen merkittävä on ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien strategiasuunnitelmien tukea koskevista säännöistä (3), jotta jäsenvaltiot voivat aloittaa YMP:n strategiasuunnitelmien toteuttamisen 1 päivästä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(2)

Komissio käynnisti 8 päivänä syyskuuta 2018 asetuksen (EU) N:o 702/2014 uudelleentarkastelun sen korvaamiseksi uudella asetuksella vuosiksi 2021–2027. Uutta asetusta laadittaessa olisi otettava huomioon yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) kehitys. Erityisen merkittävä on ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien strategiasuunnitelmien tukea koskevista säännöistä (3), jotta jäsenvaltiot voivat aloittaa YMP:n strategiasuunnitelmien toteuttamisen 1 päivästä tammikuuta 2021.

| (3) | YMP:n uudistusta koskeva lainsäädäntömenettely on kuitenkin vielä kesken, minkä vuoksi oikeudellista kehystä ja siihen liittyviä delegoituja ja täytäntöönpanosäädöksiä ei pystytä hyväksymään vielä vähään aikaan. |
| --- | --- |

(3)

YMP:n uudistusta koskeva lainsäädäntömenettely on kuitenkin vielä kesken, minkä vuoksi oikeudellista kehystä ja siihen liittyviä delegoituja ja täytäntöönpanosäädöksiä ei pystytä hyväksymään vielä vähään aikaan.

| (4) | Jotta jäsenvaltiot voisivat edelleen soveltaa asetuksen (EU) N:o 702/2014 mukaista poikkeusta valtiontukijärjestelmiinsä ja jotta kyseisen asetuksen uudelleentarkastelu voidaan saattaa päätökseen YMP:n uudistuksen hyväksymisen jälkeen, on aiheellista jatkaa asetuksen (EU) N:o 702/2014 soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(4)

Jotta jäsenvaltiot voisivat edelleen soveltaa asetuksen (EU) N:o 702/2014 mukaista poikkeusta valtiontukijärjestelmiinsä ja jotta kyseisen asetuksen uudelleentarkastelu voidaan saattaa päätökseen YMP:n uudistuksen hyväksymisen jälkeen, on aiheellista jatkaa asetuksen (EU) N:o 702/2014 soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2022.

| (5) | Myös komission asetusten (EU) N:o 717/2014 (4) ja (EU) N:o 1388/2014 (5) soveltamisaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(5)

Myös komission asetusten (EU) N:o 717/2014 (4) ja (EU) N:o 1388/2014 (5) soveltamisaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (6) | Komissio käynnisti 29 päivänä huhtikuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 717/2014 uudelleentarkastelun ja 2 päivänä toukokuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1388/2014 uudelleentarkastelun niiden korvaamiseksi uusilla asetuksilla vuosiksi 2021–2027. Näiden asetusten olisi pysyttävä johdonmukaisina ja yhdenmukaisina muiden kalastus- ja vesiviljelyalan valtionavun arvioinnin kannalta merkittävien sääntöjen ja erityisesti Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR) koskevan asetuksen kanssa (6). Erityisen merkittävä on ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR), jossa säädetään EMKR:n perustamisesta 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen (7). EMKR:n uudistusta koskeva lainsäädäntömenettely on kuitenkin edelleen kesken. Jotta jäsenvaltiot voisivat edelleen myöntää pieniä tukimääriä asetuksen (EU) N:o 717/2014 mukaisesti ja soveltaa asetuksen (EU) N:o 1388/2014 mukaista poikkeusta valtiontukijärjestelmiinsä ja jotta kyseisten asetusten uudelleentarkastelu voidaan saattaa päätökseen EMKR:n uudistuksen hyväksymisen jälkeen, on aiheellista jatkaa asetusten (EU) N:o 717/2014 (EU) ja N:o 1388/2014 soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(6)

Komissio käynnisti 29 päivänä huhtikuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 717/2014 uudelleentarkastelun ja 2 päivänä toukokuuta 2019 asetuksen (EU) N:o 1388/2014 uudelleentarkastelun niiden korvaamiseksi uusilla asetuksilla vuosiksi 2021–2027. Näiden asetusten olisi pysyttävä johdonmukaisina ja yhdenmukaisina muiden kalastus- ja vesiviljelyalan valtionavun arvioinnin kannalta merkittävien sääntöjen ja erityisesti Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR) koskevan asetuksen kanssa (6). Erityisen merkittävä on ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR), jossa säädetään EMKR:n perustamisesta 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen (7). EMKR:n uudistusta koskeva lainsäädäntömenettely on kuitenkin edelleen kesken. Jotta jäsenvaltiot voisivat edelleen myöntää pieniä tukimääriä asetuksen (EU) N:o 717/2014 mukaisesti ja soveltaa asetuksen (EU) N:o 1388/2014 mukaista poikkeusta valtiontukijärjestelmiinsä ja jotta kyseisten asetusten uudelleentarkastelu voidaan saattaa päätökseen EMKR:n uudistuksen hyväksymisen jälkeen, on aiheellista jatkaa asetusten (EU) N:o 717/2014 (EU) ja N:o 1388/2014 soveltamisaikaa 31 päivään joulukuuta 2022.

| (7) | Asetusten (EU) N:o 702/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 soveltamisajan jatkamisen vuoksi jotkin jäsenvaltiot saattavat haluta jatkaa toimenpiteitä, joista on esitetty yhteenvetotiedot kyseisten asetusten mukaisesti. Hallinnollisen rasitteen keventämiseksi tällaisten toimenpiteiden jatkamista koskevat yhteenvetotiedot, mahdollinen määrärahojen lisäys mukaan luettuna, olisi katsottava toimitetuiksi komissiolle ja julkaistuiksi edellyttäen, että toimenpiteiden sisältöä ei ole muutettu. |
| --- | --- |

(7)

Asetusten (EU) N:o 702/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 soveltamisajan jatkamisen vuoksi jotkin jäsenvaltiot saattavat haluta jatkaa toimenpiteitä, joista on esitetty yhteenvetotiedot kyseisten asetusten mukaisesti. Hallinnollisen rasitteen keventämiseksi tällaisten toimenpiteiden jatkamista koskevat yhteenvetotiedot, mahdollinen määrärahojen lisäys mukaan luettuna, olisi katsottava toimitetuiksi komissiolle ja julkaistuiksi edellyttäen, että toimenpiteiden sisältöä ei ole muutettu.

| (8) | Asetuksia (EU) N:o 702/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 olisi myös mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-pandemian taloudelliset ja rahoitukselliset seuraukset yrityksille ja jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus komission yleisten politiikkatoimien kanssa erityisesti vuosina 2020–2021. Yritysten, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta joista on tullut vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivän tammikuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisenä aikana, olisi edelleen voitava saada tukea mainittujen asetusten nojalla. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksia (EU) N:o 702/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 olisi myös mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon covid-19-pandemian taloudelliset ja rahoitukselliset seuraukset yrityksille ja jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus komission yleisten politiikkatoimien kanssa erityisesti vuosina 2020–2021. Yritysten, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta joista on tullut vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivän tammikuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisenä aikana, olisi edelleen voitava saada tukea mainittujen asetusten nojalla.

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 1388/2014 1 artiklassa ja 13–43 artiklassa viitataan EMKR-asetukseen (EU) N:o 508/2014, kun määritellään tukeen oikeuttamattomat toimet ja kyseisten säännösten mukaisen tuen myöntämisedellytykset. Oikeusvarmuuden takaamiseksi asetuksen (EU) N:o 1388/2014 voimassaolon jatkamisen aikana kyseiset viittaukset olisi katsottava viittauksiksi asetukseen (EU) N:o 508/2014 sellaisena kuin sitä sovellettiin 31 päivänä joulukuuta 2020 riippumatta siitä, kumotaanko kyseinen asetus. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 1388/2014 1 artiklassa ja 13–43 artiklassa viitataan EMKR-asetukseen (EU) N:o 508/2014, kun määritellään tukeen oikeuttamattomat toimet ja kyseisten säännösten mukaisen tuen myöntämisedellytykset. Oikeusvarmuuden takaamiseksi asetuksen (EU) N:o 1388/2014 voimassaolon jatkamisen aikana kyseiset viittaukset olisi katsottava viittauksiksi asetukseen (EU) N:o 508/2014 sellaisena kuin sitä sovellettiin 31 päivänä joulukuuta 2020 riippumatta siitä, kumotaanko kyseinen asetus.

| (10) | Sen vuoksi asetuksia (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi asetuksia (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 olisi muutettava.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa asetusten (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 mukaisen voimassa olevan tuen jatkuvuus ja jotta yritykset, joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivänä tammikuuta 2020 tai sen jälkeen covid-19-pandemian vuoksi, voivat saada tukea 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa asetusten (EU) N:o 702/2014, (EU) N:o 717/2014 ja (EU) N:o 1388/2014 mukaisen voimassa olevan tuen jatkuvuus ja jotta yritykset, joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivänä tammikuuta 2020 tai sen jälkeen covid-19-pandemian vuoksi, voivat saada tukea 1 päivästä tammikuuta 2020 alkaen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutokset asetukseen (EU) N:o 702/2014

Muutetaan asetus (EU) N:o 702/2014 seuraavasti:

| 1) | lisätään 1 artiklan 6 kohtaan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | tuki yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivän tammikuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisenä aikana.”; |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 1 artiklan 6 kohtaan c alakohta seuraavasti:

”c)

tuki yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivän tammikuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisenä aikana.”;

| 2) | lisätään 9 artiklaan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Poiketen siitä, mitä 1, 2 ja 6 kohdassa säädetään, silloin kun jäsenvaltio haluaa jatkaa toimenpiteitä, joista on esitetty yhteenvetotiedot komissiolle, kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskevat yhteenvetotiedot katsotaan toimitetuiksi komissiolle ja julkaistuiksi edellyttäen, että toimenpiteisiin ei ole määrärahojen lisäämistä lukuun ottamatta tehty sisältömuutoksia.”; |
| --- | --- |

2)

lisätään 9 artiklaan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Poiketen siitä, mitä 1, 2 ja 6 kohdassa säädetään, silloin kun jäsenvaltio haluaa jatkaa toimenpiteitä, joista on esitetty yhteenvetotiedot komissiolle, kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskevat yhteenvetotiedot katsotaan toimitetuiksi komissiolle ja julkaistuiksi edellyttäen, että toimenpiteisiin ei ole määrärahojen lisäämistä lukuun ottamatta tehty sisältömuutoksia.”;

| 3) | korvataan 52 artiklan toinen kohta seuraavasti:

  ”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2022.” |
| --- | --- |

3)

korvataan 52 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2022.”

2 artikla

Muutokset asetukseen (EU) N:o 717/2014

Korvataan asetuksen (EU) N:o 717/2014 8 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2022.”

3 artikla

Muutokset asetukseen (EU) N:o 1388/2014

Muutetaan asetus (EU) N:o 1388/2014 seuraavasti:

| 1) | korvataan 1 artiklan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | tuki vaikeuksissa oleville yrityksille, lukuun ottamatta tukea luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja tukea yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivän tammikuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisenä aikana;”; |
| --- | --- | --- |

1)

korvataan 1 artiklan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

tuki vaikeuksissa oleville yrityksille, lukuun ottamatta tukea luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja tukea yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 31 päivänä joulukuuta 2019 mutta joista tuli vaikeuksissa olevia yrityksiä 1 päivän tammikuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisenä aikana;”;

| 2) | lisätään 11 a artikla seuraavasti:

  ”11 a artikla

  Tietojen ilmoittamis- ja julkaisuvaatimuksia koskeva poikkeus
  Poiketen siitä, mitä 9 artiklan 5 kohdassa ja 11 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa säädetään, silloin kun jäsenvaltio haluaa jatkaa toimenpiteitä, joista on esitetty yhteenvetotiedot komissiolle, kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskevat yhteenvetotiedot katsotaan toimitetuiksi komissiolle ja julkaistuiksi edellyttäen, että toimenpiteisiin ei ole määrärahojen lisäämistä lukuun ottamatta tehty sisältömuutoksia.”; |
| --- | --- |

2)

lisätään 11 a artikla seuraavasti:

”11 a artikla

Tietojen ilmoittamis- ja julkaisuvaatimuksia koskeva poikkeus

Poiketen siitä, mitä 9 artiklan 5 kohdassa ja 11 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa säädetään, silloin kun jäsenvaltio haluaa jatkaa toimenpiteitä, joista on esitetty yhteenvetotiedot komissiolle, kyseisten toimenpiteiden jatkamista koskevat yhteenvetotiedot katsotaan toimitetuiksi komissiolle ja julkaistuiksi edellyttäen, että toimenpiteisiin ei ole määrärahojen lisäämistä lukuun ottamatta tehty sisältömuutoksia.”;

| 3) | korvataan 47 artiklan toinen kohta seuraavasti:

  ”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2022.” |
| --- | --- |

3)

korvataan 47 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2022.”

4 artikla

Asetukseen (EU) N:o 508/2014 tehtyjen viittausten soveltaminen asetuksessa (EU) N:o 1388/2014

Asetuksen (EU) N:o 1388/2014 1 ja 13–43 artiklassa olevat viittaukset asetuksen (EU) N:o 508/2014 säännöksiin katsotaan viittauksiksi kyseisiin säännöksiin sellaisina kuin niitä sovellettiin 31 päivänä joulukuuta 2020 riippumatta siitä, kumotaanko kyseinen asetus.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 702/2014, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 193, 1.7.2014, s. 1).

2

(3)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (COM(2018) 392 final).

3

(4)  Komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 45).

4

(5)  Komission asetus (EU) N:o 1388/2014, annettu 16 päivänä joulukuuta 2014, tiettyjen kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävien tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 369, 24.12.2014, s. 37).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

6

(7)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018) 390 final).

7

---

PÄÄTÖKSET

| 9.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 414/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 414/19

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2009,

annettu 22 päivänä kesäkuuta 2020,

teollisuuden päästöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisten parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevien päätelmien vahvistamisesta orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia sekä kemikaaleilla tapahtuvaa puun ja puutuotteiden suojausta varten

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 4050)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä. |
| --- | --- |

(1)

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja määritettäessä, ja toimivaltaisten viranomaisten olisi vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä.

| (2) | Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2), antoi 18 päivänä marraskuuta 2019 komissiolle lausuntonsa orgaanisia liuottimia käyttävien pintakäsittelylaitosten sekä kemikaaleilla tapahtuvan puun ja puutuotteiden suojauksen BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden, asianomaisen teollisuuden sekä ympäristösuojelua edistävien kansalaisjärjestöjen edustajista koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 annetulla komission päätöksellä (2), antoi 18 päivänä marraskuuta 2019 komissiolle lausuntonsa orgaanisia liuottimia käyttävien pintakäsittelylaitosten sekä kemikaaleilla tapahtuvan puun ja puutuotteiden suojauksen BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla.

| (3) | Tämän päätöksen liitteessä esitetyt BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan keskeinen osa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän päätöksen liitteessä esitetyt BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan keskeinen osa.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset. |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitetyt orgaanisia liuottimia käyttävien pintakäsittelylaitosten sekä kemikaaleilla tapahtuvan puun ja puutuotteiden suojauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä kesäkuuta 2020.

Komission puolesta

Virginijus SINKEVIČIUS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  Komission päätös, annettu 16 päivänä toukokuuta 2011, tietojenvaihtoa koskevan foorumin perustamisesta teollisuuden päästöistä annetun direktiivin 2010/75/EU 13 artiklan mukaisesti (EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3).

2

---

LIITE

Parhaita käytettävissä olevia tekniikoita (BAT) koskevat päätelmät orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia sekä kemikaaleilla tapahtuvaa puun ja puutuotteiden suojausta varten

SOVELTAMISALA

Nämä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät kattavat seuraavat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I täsmennetyt toiminnot:

| 6.7: | Aineiden, esineiden ja tuotteiden pintakäsittely, erityisesti kiillotus, painatus, pinnoittaminen, rasvanpoisto, vedenpitäviksi käsittely, liimaus, maalaus, puhdistaminen tai kyllästys käytettäessä orgaanisia liuottimia liuottimen kulutuskapasiteetin ylittäessä 150 kg tunnissa tai 200 t vuodessa. |
| --- | --- |

6.7:

Aineiden, esineiden ja tuotteiden pintakäsittely, erityisesti kiillotus, painatus, pinnoittaminen, rasvanpoisto, vedenpitäviksi käsittely, liimaus, maalaus, puhdistaminen tai kyllästys käytettäessä orgaanisia liuottimia liuottimen kulutuskapasiteetin ylittäessä 150 kg tunnissa tai 200 t vuodessa.

| 6.10: | Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla tuotantokapasiteetin ylittäessä 75 m3 päivässä lukuun ottamatta pelkkää sinistäjäsienen torjuntakäsittelyä. |
| --- | --- |

6.10:

Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla tuotantokapasiteetin ylittäessä 75 m3 päivässä lukuun ottamatta pelkkää sinistäjäsienen torjuntakäsittelyä.

| 6.11: | Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainituista toiminnoista. |
| --- | --- |

6.11:

Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainituista toiminnoista.

Nämä BAT-päätelmät kattavat myös eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetyn käsittelyn edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainituista toiminnoista ja että jäteveden käsittely ei kuulu neuvoston direktiiviin 91/271/ETY (1) soveltamisalaan.

Nämä BAT-päätelmät eivät koske seuraavia:

Aineiden, esineiden ja tuotteiden pintakäsittely orgaanisia liuottimia käyttäen:

| — | Tekstiilien vedenpitäviksi käsittely muulla tavoin kuin liuotinpohjaista jatkuvaa kalvoa käyttämällä. Tämä saattaa kuulua tekstiiliteollisuutta (TXT) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Tekstiilien vedenpitäviksi käsittely muulla tavoin kuin liuotinpohjaista jatkuvaa kalvoa käyttämällä. Tämä saattaa kuulua tekstiiliteollisuutta (TXT) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

| — | Tekstiilien painatus, liimaus ja kyllästys. Tämä saattaa kuulua tekstiiliteollisuutta (TXT) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Tekstiilien painatus, liimaus ja kyllästys. Tämä saattaa kuulua tekstiiliteollisuutta (TXT) koskevien BAT-päätelmien soveltamisalaan.

| — | Puupaneelien laminointi. |
| --- | --- |

—

Puupaneelien laminointi.

| — | Kumin jalostus. |
| --- | --- |

—

Kumin jalostus.

| — | Pinnoitteiden, lakkojen, maalien, painovärien, puolijohteiden, liimojen tai lääkkeiden valmistus. |
| --- | --- |

—

Pinnoitteiden, lakkojen, maalien, painovärien, puolijohteiden, liimojen tai lääkkeiden valmistus.

| — | Laitosalueella olevat polttolaitokset, jollei tuotettuja kuumakaasuja käytetä esineiden ja materiaalien suoraan lämmitykseen, kuivaukseen tai muuhun käsittelyyn. Nämä saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2193 (2) soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Laitosalueella olevat polttolaitokset, jollei tuotettuja kuumakaasuja käytetä esineiden ja materiaalien suoraan lämmitykseen, kuivaukseen tai muuhun käsittelyyn. Nämä saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien tai Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2193 (2) soveltamisalaan.

Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla:

| — | Puun ja puutuotteiden kemiallinen muuntaminen ja hydrofobisointi (esimerkiksi hartseja käyttämällä). |
| --- | --- |

—

Puun ja puutuotteiden kemiallinen muuntaminen ja hydrofobisointi (esimerkiksi hartseja käyttämällä).

| — | Puun ja puutuotteiden käsittely sinistäjäsienen torjumiseksi. |
| --- | --- |

—

Puun ja puutuotteiden käsittely sinistäjäsienen torjumiseksi.

| — | Puun ja puutuotteiden ammoniakkikäsittely. |
| --- | --- |

—

Puun ja puutuotteiden ammoniakkikäsittely.

| — | Laitosalueella olevat polttolaitokset. Nämä saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien tai direktiivin (EU) 2015/2193 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

—

Laitosalueella olevat polttolaitokset. Nämä saattavat kuulua suuria polttolaitoksia (LCP) koskevien BAT-päätelmien tai direktiivin (EU) 2015/2193 soveltamisalaan.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita olennaisia BAT-päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| — | Economics and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset) |
| --- | --- |

—

Economics and Cross-Media Effects (ECM) (taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset)

| — | Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt) |
| --- | --- |

—

Emissions from Storage (EFS) (teollisuuden varastoinnin päästöt)

| — | Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus) |
| --- | --- |

—

Energy Efficiency (ENE) (energiatehokkuus)

| — | Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely) |
| --- | --- |

—

Waste Treatment (WT) (jätteenkäsittely)

| — | Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset) |
| --- | --- |

—

Large Combustion Plants (LCP) (suuret polttolaitokset)

| — | Surface Treatment of Metals and Plastics (STM) (metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset) |
| --- | --- |

—

Surface Treatment of Metals and Plastics (STM) (metallien ja muovien pintakäsittelylaitokset)

| — | Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu). |
| --- | --- |

—

Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM) (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista aiheutuvien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu).

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Yleiset termit |
| --- |
| Käsite | Määritelmä |
| Pintamaali | Maali, joka käsiteltävälle pinnalle levittämisen jälkeen määrää värin ja vaikutelman (esimerkiksi metallin- tai helmiäishohtoisen). |
| Kertapäästö | Erillisen, rajoitetun vesimäärän päästö. |
| Kirkaslakka | Kirkas pinnoitemateriaali, joka käsiteltävälle pinnalle levittämisen jälkeen muodostaa kiinteän läpikuultavan kalvon, jolla on suojaavia, somistavia tai erityisiä teknisiä ominaisuuksia. |
| Yhdistelmälinja | Kuumasinkityksen ja kelapinnoituksen toteuttaminen samassa käsittelylinjassa. |
| Jatkuvatoiminen mittaus | Mittaus, jossa käytetään laitosalueelle päästöjen jatkuvaa tarkkailua varten asennettua standardin EN 14181 mukaista automaattista mittausjärjestelmää. |
| Suora päästö | Vastaanottavaan vesistöön vapautuva päästö ilman jäteveden myöhempää lisäkäsittelyä. |
| Päästökertoimet | Kertoimet, jotka voidaan päästöjen arvioimiseksi kertoa laitosta/prosessia tai tuotantoa koskevilla tunnetuilla tiedoilla. |
| Olemassa oleva laitos | Muu kuin uusi laitos. |
| Hajapäästöt | Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 3 kohdassa määritellyt hajapäästöt. |
| Luokan B tai C kreosootti | Kreosoottityypit, jotka määritellään standardissa EN 13991. |
| Epäsuora päästö | Muu kuin suora päästö. |
| Laitoksen merkittävä parannus | Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessi- ja/tai puhdistusmenetelmää tai -menetelmiä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan tai korvataan huomattavissa määrin. |
| Uusi laitos | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen luvan saanut laitos tai laitos, joka on uusittu kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen. |
| Käsittelemätön/käsiteltävä poistokaasu | Prosessista, laitteesta tai alueelta peräisin oleva kaasu, joka joko johdetaan käsittelyyn tai poistetaan suoraan ilmaan piipun kautta. |
| Orgaaninen yhdiste | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 44 kohdassa määritelty orgaaninen yhdiste. |
| Orgaaninen liuotin | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 46 kohdassa määritelty orgaaninen liuotin. |
| Laitos | Kaikki laitoksen osat, joissa suoritetaan direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainittua toimintaa sekä mitä tahansa siihen suoranaisesti liittyvää toimintaa, joka vaikuttaa kulutukseen ja/tai päästöihin.
  Laitokset voivat olla uusia laitoksia tai olemassa olevia laitoksia. |
| Pohjamaali | Maali, jota levitetään kerros valmistetulle pinnalle parantamaan tarttumista, suojaamaan mahdollisia alempia kerroksia ja täyttämään pinnan epätasaisuuksia. |
| Toimiala | Mikä tahansa niistä pintakäsittelytoiminnoista, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 kohdassa mainittuihin toimintoihin ja joihin viitataan näiden BAT-päätelmien 1 jaksossa. |
| Herkkä kohde | Alue, joka tarvitsee erityistä suojaa, kuten






  — | asuinalueet |

Yleiset termit

Käsite

Määritelmä

Pintamaali

Maali, joka käsiteltävälle pinnalle levittämisen jälkeen määrää värin ja vaikutelman (esimerkiksi metallin- tai helmiäishohtoisen).

Kertapäästö

Erillisen, rajoitetun vesimäärän päästö.

Kirkaslakka

Kirkas pinnoitemateriaali, joka käsiteltävälle pinnalle levittämisen jälkeen muodostaa kiinteän läpikuultavan kalvon, jolla on suojaavia, somistavia tai erityisiä teknisiä ominaisuuksia.

Yhdistelmälinja

Kuumasinkityksen ja kelapinnoituksen toteuttaminen samassa käsittelylinjassa.

Jatkuvatoiminen mittaus

Mittaus, jossa käytetään laitosalueelle päästöjen jatkuvaa tarkkailua varten asennettua standardin EN 14181 mukaista automaattista mittausjärjestelmää.

Suora päästö

Vastaanottavaan vesistöön vapautuva päästö ilman jäteveden myöhempää lisäkäsittelyä.

Päästökertoimet

Kertoimet, jotka voidaan päästöjen arvioimiseksi kertoa laitosta/prosessia tai tuotantoa koskevilla tunnetuilla tiedoilla.

Olemassa oleva laitos

Muu kuin uusi laitos.

Hajapäästöt

Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 3 kohdassa määritellyt hajapäästöt.

Luokan B tai C kreosootti

Kreosoottityypit, jotka määritellään standardissa EN 13991.

Epäsuora päästö

Muu kuin suora päästö.

Laitoksen merkittävä parannus

Laitoksen osan suunnittelun tai tekniikan merkittävä muutos, jossa prosessi- ja/tai puhdistusmenetelmää tai -menetelmiä ja niihin liittyviä laitteita muutetaan tai korvataan huomattavissa määrin.

Uusi laitos

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen luvan saanut laitos tai laitos, joka on uusittu kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen.

Käsittelemätön/käsiteltävä poistokaasu

Prosessista, laitteesta tai alueelta peräisin oleva kaasu, joka joko johdetaan käsittelyyn tai poistetaan suoraan ilmaan piipun kautta.

Orgaaninen yhdiste

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 44 kohdassa määritelty orgaaninen yhdiste.

Orgaaninen liuotin

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 46 kohdassa määritelty orgaaninen liuotin.

Laitos

Kaikki laitoksen osat, joissa suoritetaan direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 tai 6.10 kohdassa mainittua toimintaa sekä mitä tahansa siihen suoranaisesti liittyvää toimintaa, joka vaikuttaa kulutukseen ja/tai päästöihin.

Laitokset voivat olla uusia laitoksia tai olemassa olevia laitoksia.

Pohjamaali

Maali, jota levitetään kerros valmistetulle pinnalle parantamaan tarttumista, suojaamaan mahdollisia alempia kerroksia ja täyttämään pinnan epätasaisuuksia.

Toimiala

Mikä tahansa niistä pintakäsittelytoiminnoista, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 6.7 kohdassa mainittuihin toimintoihin ja joihin viitataan näiden BAT-päätelmien 1 jaksossa.

Herkkä kohde

Alue, joka tarvitsee erityistä suojaa, kuten

—

asuinalueet

| — | alueet, joilla harjoitetaan julkista toimintaa (esimerkiksi läheisyydessä olevat työpaikat, koulut, päiväkodit, virkistysalueet, sairaalat tai hoitokodit). |
| --- | --- |

—

alueet, joilla harjoitetaan julkista toimintaa (esimerkiksi läheisyydessä olevat työpaikat, koulut, päiväkodit, virkistysalueet, sairaalat tai hoitokodit).

Prosessiin menevän kiintoaineen massa

Direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 5 osan 3 kohdan a alakohdan i alakohdassa määritelty käytetyn kiintoaineen kokonaismassa.

Liuotin

”Liuottimella” tarkoitetaan ”orgaanista liuotinta”.

Prosessiin menevä liuottimien määrä

Direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdassa määritelty käytettyjen orgaanisten liuottimien kokonaismäärä.

Liuotinpohjainen

Maalin, painovärin tai muun pinnoitemateriaalin tyyppi, jossa käytetään yhtä tai useampaa liuotinta kantoaineena. Puun ja puutuotteiden suojauksen yhteydessä termi viittaa käsittelykemikaalien tyyppiin.

Liuotinpohjainen hybridijärjestelmä

Liuotinpohjainen maalausjärjestelmä, jossa yksi maalikerroksista on vesipohjainen.

Liuottimien massatase

Massataseen laatiminen direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan mukaisesti.

Pintavaluntavesi

Sateesta peräisin oleva vesi, joka virtaa maan pinnalla tai vettä läpäisemättömillä pinnoilla, kuten päällystetyillä kaduilla, varastointialueilla ja katoilla, eikä imeydy maahan.

Kokonaispäästöt

Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 4 kohdassa määritelty poistokaasujen sisältämien päästöjen sekä hajapäästöjen kokonaismäärä.

Käsittelykemikaalit

Puun ja puutuotteiden suojauksessa käytettävät kemikaalit, kuten biosidit, vedenpitäväksi käsittelyssä käytettävät kemikaalit (esimerkiksi öljyt, emulsiot) ja palonestoaineet. Näihin sisältyvät myös tehoaineiden kantoaine (esimerkiksi vesi, liuotin).

Pätevät tuntikohtaiset tai puolen tunnin keskiarvot

Tuntikohtainen tai puolen tunnin keskiarvo katsotaan päteväksi, jos automaattisessa mittausjärjestelmässä ei ole toimintahäiriötä eikä sille tehdä huoltoa.

Poistokaasut

Direktiivin 2010/75/EU 57 artiklan 2 kohdassa määritellyt poistokaasut.

Vesipohjainen

Maalin, painovärin tai muun pinnoitemateriaalin tyyppi, jossa koko liuottimen määrä tai osa siitä on korvattu vedellä. Puun ja puutuotteiden suojauksen yhteydessä termi viittaa käsittelykemikaalien tyyppiin.

Puunsuojaus

Toiminta, jonka tarkoituksena on suojata puuta ja puutuotteita sienten, bakteerien, hyönteisten, veden, sään tai tulen haitallisilta vaikutuksilta, edistää rakenteen eheyden pitkäaikaista säilymistä ja parantaa puun ja puutuotteiden kestävyyttä.

| Epäpuhtaudet ja muuttujat |
| --- |
| Käsite | Määritelmä |
| AOX | Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit, ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin. |
| CO | Hiilimonoksidi. |
| COD | Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen kemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi dikromaattia käyttämällä. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori. |
| Kromi | Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| DMF | N,N-dimetyyliformamidi. |
| Pöly | Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa). |
| F- | Fluoridi. |
| Kuudenarvoinen kromi | Kuudenarvoinen kromi, ilmaistuna Cr(VI):nä, sisältää kaikki kromiyhdisteet, joissa kromi on hapettumistilassa +6 (liuenneena tai hiukkasiin kiinnittyneenä). |
| HOI | Öljyn hiilivetyindeksi. Hiilivetyliuottimella uutettavien yhdisteiden yhteenlaskettu määrä (mukaan lukien pitkäketjuiset tai haaraketjuiset alifaattiset, alisykliset, aromaattiset tai alkyylisubstituoidut aromaattiset hiilivedyt). |
| IPA | Isopropyylialkoholi: propan-2-oli (eli isopropanoli). |
| Nikkeli | Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| NOX | Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2. |
| PAH | Polysykliset aromaattiset hiilivedyt. |
| TOC | Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna C:nä (vedessä). |
| TVOC | Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna C:nä (ilmassa). |
| TSS | Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. |
| VOC | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet. |
| Sinkki | Sinkki, ilmaistuna Zn:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset sinkkiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |

Epäpuhtaudet ja muuttujat

Käsite

Määritelmä

AOX

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit, ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin.

CO

Hiilimonoksidi.

COD

Kemiallinen hapenkulutus. Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen kemialliseksi hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi dikromaattia käyttämällä. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori.

Kromi

Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

DMF

N,N-dimetyyliformamidi.

Pöly

Hiukkasten kokonaismäärä (ilmassa).

F-

Fluoridi.

Kuudenarvoinen kromi

Kuudenarvoinen kromi, ilmaistuna Cr(VI):nä, sisältää kaikki kromiyhdisteet, joissa kromi on hapettumistilassa +6 (liuenneena tai hiukkasiin kiinnittyneenä).

HOI

Öljyn hiilivetyindeksi. Hiilivetyliuottimella uutettavien yhdisteiden yhteenlaskettu määrä (mukaan lukien pitkäketjuiset tai haaraketjuiset alifaattiset, alisykliset, aromaattiset tai alkyylisubstituoidut aromaattiset hiilivedyt).

IPA

Isopropyylialkoholi: propan-2-oli (eli isopropanoli).

Nikkeli

Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

NOX

Typpimonoksidin (NO) ja typpidioksidin (NO2) yhteenlaskettu määrä ilmaistuna typpidioksidina NO2.

PAH

Polysykliset aromaattiset hiilivedyt.

TOC

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä ilmaistuna C:nä (vedessä).

TVOC

Haihtuva orgaaninen kokonaishiili ilmaistuna C:nä (ilmassa).

TSS

Kiintoaineen kokonaispitoisuus. Kaiken suspendoituneen kiintoaineen massapitoisuus (vedessä) mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla.

VOC

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdassa määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet.

Sinkki

Sinkki, ilmaistuna Zn:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset sinkkiyhdisteet liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

LYHENTEET

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia lyhenteitä:

| Lyhenne | Määritelmä |
| --- | --- |
| Biosidiasetus | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 528/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1). |
| DWI | DWI-tölkki (drawn and wall ironed, metallipakkausteollisuudessa käytettävällä DWI-tekniikalla valmistettu tölkki). |
| EMS | Ympäristöjärjestelmä. |
| Teollisuuspäästödirektiivi | Teollisuuden päästöistä annettu direktiivi (2010/75/EU). |
| IR | Infrapuna. |
| LEL | Alempi räjähdysraja – ilmassa olevan kaasun tai höyryn pienin pitoisuus (prosenttiosuus), joka pystyy aiheuttamaan tulen leimahduksen sytytyslähteen läsnä ollessa. Alempaa räjähdysrajaa pienemmät pitoisuudet ovat ”liian laihoja” palaakseen. Kutsutaan myös alemmaksi syttymisrajaksi. |
| OTNOC | Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet. |
| STS | Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset. |
| UV | Ultraviolettisäteily. |
| WPC | Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla. |

Lyhenne

Määritelmä

Biosidiasetus

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 528/2012, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012, biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1).

DWI

DWI-tölkki (drawn and wall ironed, metallipakkausteollisuudessa käytettävällä DWI-tekniikalla valmistettu tölkki).

EMS

Ympäristöjärjestelmä.

Teollisuuspäästödirektiivi

Teollisuuden päästöistä annettu direktiivi (2010/75/EU).

IR

Infrapuna.

LEL

Alempi räjähdysraja – ilmassa olevan kaasun tai höyryn pienin pitoisuus (prosenttiosuus), joka pystyy aiheuttamaan tulen leimahduksen sytytyslähteen läsnä ollessa. Alempaa räjähdysrajaa pienemmät pitoisuudet ovat ”liian laihoja” palaakseen. Kutsutaan myös alemmaksi syttymisrajaksi.

OTNOC

Muut kuin normaalit toimintaolosuhteet.

STS

Orgaanisia liuottimia käyttävät pintakäsittelylaitokset.

UV

Ultraviolettisäteily.

WPC

Puun ja puutuotteiden suojaus kemikaaleilla.

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Paras käytettävissä oleva tekniikka

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Jollei toisin mainita, BAT-päätelmät ovat yleisesti sovellettavissa.

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL)

VOC-yhdisteiden kokonais- ja hajapäästöjen BAT-päästötasot

VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) esitetään näissä BAT-päätelmissä

| — | ominaispäästöinä, jotka lasketaan vuosittaisina keskiarvoina jakamalla (liuottimien massataseen mukaiset) VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt toimialakohtaisella tuotantopanos- (tai tuotantomäärä)muuttujalla; tai |
| --- | --- |

—

ominaispäästöinä, jotka lasketaan vuosittaisina keskiarvoina jakamalla (liuottimien massataseen mukaiset) VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt toimialakohtaisella tuotantopanos- (tai tuotantomäärä)muuttujalla; tai

| — | prosenttiosuutena prosessiin menevästä liuottimien määrästä. Osuus lasketaan vuosittaisina keskiarvoina direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

prosenttiosuutena prosessiin menevästä liuottimien määrästä. Osuus lasketaan vuosittaisina keskiarvoina direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) esitetään näissä BAT-päätelmissä prosenttiosuutena prosessiin menevästä liuottimien määrästä. Osuus lasketaan vuosittaisina keskiarvoina direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaisesti.

Poistokaasujen sisältämien päästöjen BAT-päästötasot ja suuntaa-antavat päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyillä poistokaasujen sisältämiä päästöjä koskevilla parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisilla päästötasoilla (BAT-päästötasoilla, BAT-AEL) ja suuntaa-antavilla päästötasoilla tarkoitetaan pitoisuuksia, jotka ilmaistaan ilmaan päässeiden aineiden massana poistokaasujen tilavuutta kohden seuraavissa vakio-olosuhteissa: kuiva kaasu 273,15 K:n lämpötilassa ja 101,3 kPa:n ilmanpaineessa, ilman happipitoisuuden korjausta, ilmaistuna yksikkönä mg/Nm3.

Poistokaasujen sisältämien päästöjen BAT-päästötasojen ja suuntaa-antavien päästötasojen keskiarvojen laskentajaksoissa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Mittaustyyppi | Keskiarvon laskentajakso | Määritelmä |
| --- | --- | --- |
| Jatkuva | Vuorokausikeskiarvo | Keskiarvo yhden vuorokauden ajalta, perustuu päteviin tuntikohtaisiin tai puolen tunnin keskiarvoihin |
| Jaksottainen | Keskiarvo otantajakson aikana | Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo  (3) |

Mittaustyyppi

Keskiarvon laskentajakso

Määritelmä

Jatkuva

Vuorokausikeskiarvo

Keskiarvo yhden vuorokauden ajalta, perustuu päteviin tuntikohtaisiin tai puolen tunnin keskiarvoihin

Jaksottainen

Keskiarvo otantajakson aikana

Kolmen vähintään 30 minuuttia kestävän peräkkäisen mittauksen keskiarvo  (3)

Veteen johdettavien päästöjen BAT-päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevat parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) perustuvat pitoisuuksiin (veteen päässeiden aineiden massa veden tilavuutta kohden), jotka ilmaistaan käyttäen yksikköä mg/l.

BAT-päästötasoihin liittyvät keskiarvon laskentajaksot viittaavat jompaankumpaan seuraavista tapauksista:

| — | kun kyseessä on jatkuva päästö, vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin |
| --- | --- |

—

kun kyseessä on jatkuva päästö, vuorokausikeskiarvoihin eli 24 tunnin ajalta otettuihin virtaukseen suhteutettuihin kokoomanäytteisiin

| — | kun kyseessä on kertapäästö, virtaukseen suhteutettuina kokoomanäytteinä päästön keston ajalta otettujen näytteiden keskiarvoihin. |
| --- | --- |

—

kun kyseessä on kertapäästö, virtaukseen suhteutettuina kokoomanäytteinä päästön keston ajalta otettujen näytteiden keskiarvoihin.

Aikaan suhteutettuja kokoomanäytteitä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa. Vaihtoehtoisesti voidaan ottaa kertanäytteitä edellyttäen, että poistovesi on asianmukaisesti sekoitettua ja homogeenista. Kertanäytteitä otetaan, jos näyte on mitattavan muuttujan osalta epävakaa. Kaikkia vesipäästöjen BAT-päästötasoja sovelletaan pisteessä, jossa päästö lähtee laitoksesta.

Muut ympäristönsuojelun tasot

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät ominaisenergiankulutuksen tasot (energiatehokkuustasot) (BAT-AEPL-tasot)

Ympäristönsuojelun tasot, jotka liittyvät ominaisenergiankulutukseen, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Image 1

jossa

| energiankulutus | : | energiatehokkuussuunnitelmassa (ks. BAT 19a) määritelty laitoksen käyttämän (primäärienergialähteillä tuotetun) lämmön ja sähkön kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä MWh/vuosi; |
| --- | --- | --- |
| toiminta-aste | : | laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna toimialan kannalta sopivana yksikkönä (esimerkiksi kg/vuosi, m2/vuosi, maalattua ajoneuvoa/vuosi). |

energiankulutus

:

energiatehokkuussuunnitelmassa (ks. BAT 19a) määritelty laitoksen käyttämän (primäärienergialähteillä tuotetun) lämmön ja sähkön kokonaismäärä ilmaistuna yksikkönä MWh/vuosi;

toiminta-aste

:

laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna toimialan kannalta sopivana yksikkönä (esimerkiksi kg/vuosi, m2/vuosi, maalattua ajoneuvoa/vuosi).

Parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät ominaisvedenkulutuksen tasot (BAT-AEPL-tasot)

Ympäristönsuojelun tasot, jotka liittyvät ominaisvedenkulutukseen, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Image 2

jossa

| vedenkulutus | : | laitoksen toimintojen käyttämän veden kokonaismäärä lukuun ottamatta kierrätettyä ja uudelleen käytettyä vettä, läpivirtausta hyödyntävissä jäähdytysjärjestelmissä käytettävää jäähdytysvettä ja talousveden tapaan käytettävää vettä, ilmaistuna yksikkönä l/vuosi tai m3/vuosi; |
| --- | --- | --- |
| toiminta-aste | : | laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna toimialan kannalta sopivana yksikkönä (esimerkiksi m2 kelapinnoitetta/vuosi, maalattua ajoneuvoa/vuosi, tuhatta tölkkiä/vuosi). |

vedenkulutus

:

laitoksen toimintojen käyttämän veden kokonaismäärä lukuun ottamatta kierrätettyä ja uudelleen käytettyä vettä, läpivirtausta hyödyntävissä jäähdytysjärjestelmissä käytettävää jäähdytysvettä ja talousveden tapaan käytettävää vettä, ilmaistuna yksikkönä l/vuosi tai m3/vuosi;

toiminta-aste

:

laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna toimialan kannalta sopivana yksikkönä (esimerkiksi m2 kelapinnoitetta/vuosi, maalattua ajoneuvoa/vuosi, tuhatta tölkkiä/vuosi).

Suuntaa-antavat laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden ominaismäärän tasot

Suuntaa-antavat tasot, jotka liittyvät laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden ominaismäärään, viittaavat vuosittaisiin keskiarvoihin ja lasketaan seuraavalla yhtälöllä:

Image 3

jossa

| laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä | : | laitoksen laitosalueelta pois toimittamien jätteiden kokonaismäärä, ilmaistuna yksikkönä kg/vuosi; |
| --- | --- | --- |
| toiminta-aste | : | laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna yksikkönä maalattua ajoneuvoa/vuosi. |

laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä

:

laitoksen laitosalueelta pois toimittamien jätteiden kokonaismäärä, ilmaistuna yksikkönä kg/vuosi;

toiminta-aste

:

laitoksessa jalostettujen tuotteiden kokonaismäärä tai laitoksen tuotantomäärä, ilmaistuna yksikkönä maalattua ajoneuvoa/vuosi.

1.   BAT-päätelmät orgaanisia liuottimia käyttäviä pintakäsittelylaitoksia varten

1.1   Yleiset BAT-päätelmät

1.1.1   Ympäristöjärjestelmät

BAT1.   Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja ottaa se käyttöön. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:

| i) | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttöön ottamiseen sekä sitä koskeva johtajuus ja vastuu |
| --- | --- |

i)

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen tehokkaan ympäristöjärjestelmän käyttöön ottamiseen sekä sitä koskeva johtajuus ja vastuu

| ii) | analyysi, joka sisältää organisaation kontekstin määrittämisen, asianosaisten osapuolien tarpeiden ja odotuksien tunnistamisen, laitoksen mahdollisiin ympäristölle (tai ihmisten terveydelle) aiheutuviin riskeihin liittyvien ominaispiirteiden sekä ympäristöä koskevien soveltuvien lakisääteisten vaatimusten tunnistamisen |
| --- | --- |

ii)

analyysi, joka sisältää organisaation kontekstin määrittämisen, asianosaisten osapuolien tarpeiden ja odotuksien tunnistamisen, laitoksen mahdollisiin ympäristölle (tai ihmisten terveydelle) aiheutuviin riskeihin liittyvien ominaispiirteiden sekä ympäristöä koskevien soveltuvien lakisääteisten vaatimusten tunnistamisen

| iii) | sellaisen ympäristöpolitiikan kehittäminen, joka sisältää laitoksen ympäristönsuojelun tason jatkuvan parantamisen |
| --- | --- |

iii)

sellaisen ympäristöpolitiikan kehittäminen, joka sisältää laitoksen ympäristönsuojelun tason jatkuvan parantamisen

| iv) | merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvien tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittäminen, mukaan lukien sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistaminen |
| --- | --- |

iv)

merkittäviin ympäristönäkökohtiin liittyvien tavoitteiden ja tulosindikaattorien määrittäminen, mukaan lukien sovellettavan lainsäädännön noudattamisen varmistaminen

| v) | tarvittavien menettelyjen ja toimien (mukaan lukien korjaavien ja ennalta ehkäisevien toimien tarvittaessa) suunnitteleminen ja toteuttaminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja ympäristöriskien välttämiseksi |
| --- | --- |

v)

tarvittavien menettelyjen ja toimien (mukaan lukien korjaavien ja ennalta ehkäisevien toimien tarvittaessa) suunnitteleminen ja toteuttaminen ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja ympäristöriskien välttämiseksi

| vi) | ympäristönäkökohtiin ja -tavoitteisiin liittyvien rakenteiden, roolien ja vastuiden määrittäminen sekä tarvittavien rahoitus- ja henkilöresurssien antaminen |
| --- | --- |

vi)

ympäristönäkökohtiin ja -tavoitteisiin liittyvien rakenteiden, roolien ja vastuiden määrittäminen sekä tarvittavien rahoitus- ja henkilöresurssien antaminen

| vii) | henkilöstön, jonka työ saattaa vaikuttaa laitoksen ympäristönsuojelun tasoon, tarvittavan osaamisen ja tietoisuuden varmistaminen (esimerkiksi tarjoamalla tietoa ja koulutusta) |
| --- | --- |

vii)

henkilöstön, jonka työ saattaa vaikuttaa laitoksen ympäristönsuojelun tasoon, tarvittavan osaamisen ja tietoisuuden varmistaminen (esimerkiksi tarjoamalla tietoa ja koulutusta)

| viii) | sisäinen ja ulkoinen viestintä |
| --- | --- |

viii)

sisäinen ja ulkoinen viestintä

| ix) | sen edistäminen, että henkilöstö osallistuu ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin |
| --- | --- |

ix)

sen edistäminen, että henkilöstö osallistuu ympäristöasioiden hallinnan parhaisiin toimintatapoihin

| x) | ympäristövaikutusten kannalta merkittävien toimien hallitsemiseksi hallintakäsikirjan ja kirjallisten menettelyjen laatiminen ja ylläpitäminen sekä asiaankuuluvien tallenteiden ylläpitäminen |
| --- | --- |

x)

ympäristövaikutusten kannalta merkittävien toimien hallitsemiseksi hallintakäsikirjan ja kirjallisten menettelyjen laatiminen ja ylläpitäminen sekä asiaankuuluvien tallenteiden ylläpitäminen

| xi) | tehokas operatiivinen suunnittelu ja prosessinohjaus |
| --- | --- |

xi)

tehokas operatiivinen suunnittelu ja prosessinohjaus

| xii) | asianmukaisten kunnossapito-ohjelmien toteuttaminen |
| --- | --- |

xii)

asianmukaisten kunnossapito-ohjelmien toteuttaminen

| xiii) | valmius- ja toimintaprotokollat hätätilanneissa, mukaan lukien hätätilanteiden kielteisten (ympäristöön kohdistuvien) vaikutusten ehkäiseminen ja/tai lieventäminen |
| --- | --- |

xiii)

valmius- ja toimintaprotokollat hätätilanneissa, mukaan lukien hätätilanteiden kielteisten (ympäristöön kohdistuvien) vaikutusten ehkäiseminen ja/tai lieventäminen

| xiv) | kun (uudelleen)suunnitellaan (uusi) laitos tai sen osa, tulee huomioida sen vaikutukset ympäristöön koko sen käyttöiältä, johon sisältyvät rakentaminen, kunnossapito, toiminta ja käytöstä poistaminen |
| --- | --- |

xiv)

kun (uudelleen)suunnitellaan (uusi) laitos tai sen osa, tulee huomioida sen vaikutukset ympäristöön koko sen käyttöiältä, johon sisältyvät rakentaminen, kunnossapito, toiminta ja käytöstä poistaminen

| xv) | valvonta- ja mittaamisohjelman toteuttaminen mistä tietoa löytyy tarvittaessa vertailuraportista ”Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations” (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilmaan ja veteen vapautuvien päästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti) |
| --- | --- |

xv)

valvonta- ja mittaamisohjelman toteuttaminen mistä tietoa löytyy tarvittaessa vertailuraportista ”Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations” (teollisuuspäästödirektiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilmaan ja veteen vapautuvien päästöjen valvontaa koskeva vertailuraportti)

| xvi) | toimialakohtaisen vertailuanalyysin (benchmark) säännöllinen soveltaminen |
| --- | --- |

xvi)

toimialakohtaisen vertailuanalyysin (benchmark) säännöllinen soveltaminen

| xvii) | säännöllisesti tehtävät riippumattomat (siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista) sisäiset tarkastukset ja säännöllisesti tehtävät riippumattomat ulkoiset tarkastukset ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista |
| --- | --- |

xvii)

säännöllisesti tehtävät riippumattomat (siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista) sisäiset tarkastukset ja säännöllisesti tehtävät riippumattomat ulkoiset tarkastukset ympäristönsuojelun tason arvioimiseksi ja sen määrittämiseksi, onko ympäristöjärjestelmä suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen täytäntöönpano ja ylläpito asianmukaista

| xviii) | poikkeamien syiden arviointi, korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen vastauksena poikkeamiin, korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden tarkastelu ja sen määrittäminen, esiintyykö vastaavia poikkeamia tai voisiko niitä mahdollisesti ilmaantua |
| --- | --- |

xviii)

poikkeamien syiden arviointi, korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen vastauksena poikkeamiin, korjaavien toimenpiteiden tehokkuuden tarkastelu ja sen määrittäminen, esiintyykö vastaavia poikkeamia tai voisiko niitä mahdollisesti ilmaantua

| xix) | ylimmän johdon katselmus ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi säännöllisesti |
| --- | --- |

xix)

ylimmän johdon katselmus ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan toimivuuden, riittävyyden ja tehokkuuden tarkistamiseksi säännöllisesti

| xx) | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen ja huomioiminen. |
| --- | --- |

xx)

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen ja huomioiminen.

Orgaanisia liuottimia käyttävissä pintakäsittelylaitoksissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erityisesti myös sisällyttää seuraavat ominaisuudet ympäristöjärjestelmään:

| i) | Yhteensopivuus laadunvalvonnan ja -varmistuksen sekä terveys- ja turvallisuusnäkökohtien kanssa. |
| --- | --- |

i)

Yhteensopivuus laadunvalvonnan ja -varmistuksen sekä terveys- ja turvallisuusnäkökohtien kanssa.

| ii) | Laitoksen ympäristöjalanjäljen pienentämiseen tähtäävä suunnittelu. Tähän sisältyvät erityisesti seuraavat:






  a) | laitoksen yleisen ympäristönsuojelun tason arviointi (ks. BAT 2) |
| --- | --- | --- |

ii)

Laitoksen ympäristöjalanjäljen pienentämiseen tähtäävä suunnittelu. Tähän sisältyvät erityisesti seuraavat:

a)

laitoksen yleisen ympäristönsuojelun tason arviointi (ks. BAT 2)

| b) | kokonaisympäristövaikutuksia koskevien näkökohtien huomioon ottaminen, erityisesti asianmukaisen tasapainon säilyttäminen liuotinpäästöjen vähentämisen sekä energian (ks. BAT 19), veden (ks. BAT 20) ja raaka-aineiden (ks. BAT 6) kulutuksen välillä |
| --- | --- |

b)

kokonaisympäristövaikutuksia koskevien näkökohtien huomioon ottaminen, erityisesti asianmukaisen tasapainon säilyttäminen liuotinpäästöjen vähentämisen sekä energian (ks. BAT 19), veden (ks. BAT 20) ja raaka-aineiden (ks. BAT 6) kulutuksen välillä

| c) | puhdistusprosesseista peräisin olevien VOC-päästöjen vähentäminen (ks. BAT 9). |
| --- | --- |

c)

puhdistusprosesseista peräisin olevien VOC-päästöjen vähentäminen (ks. BAT 9).

| iii) | Seuraavien sisällyttäminen:






  a) | vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelma (ks. BAT 5a) |
| --- | --- | --- |

iii)

Seuraavien sisällyttäminen:

a)

vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelma (ks. BAT 5a)

| b) | raaka-aineiden arviointijärjestelmä, jotta voidaan käyttää raaka-aineita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä, ja suunnitelma, jolla optimoidaan liuottimien käyttö prosessissa (ks. BAT 3) |
| --- | --- |

b)

raaka-aineiden arviointijärjestelmä, jotta voidaan käyttää raaka-aineita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä, ja suunnitelma, jolla optimoidaan liuottimien käyttö prosessissa (ks. BAT 3)

| c) | liuottimien massatase (ks. BAT 10) |
| --- | --- |

c)

liuottimien massatase (ks. BAT 10)

| d) | kunnossapito-ohjelma, jotta voidaan vähentää muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden esiintymistiheyttä ja niistä ympäristölle aiheutuvia seurauksia (ks. BAT 13) |
| --- | --- |

d)

kunnossapito-ohjelma, jotta voidaan vähentää muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden esiintymistiheyttä ja niistä ympäristölle aiheutuvia seurauksia (ks. BAT 13)

| e) | energiatehokkuussuunnitelma (ks. BAT 19a) |
| --- | --- |

e)

energiatehokkuussuunnitelma (ks. BAT 19a)

| f) | vedenhallintasuunnitelma (ks. BAT 20a) |
| --- | --- |

f)

vedenhallintasuunnitelma (ks. BAT 20a)

| g) | jätehuoltosuunnitelma (ks. BAT 22a) |
| --- | --- |

g)

jätehuoltosuunnitelma (ks. BAT 22a)

| h) | hajunhallintasuunnitelma (ks. BAT 23). |
| --- | --- |

h)

hajunhallintasuunnitelma (ks. BAT 23).

Huom.

Asetuksella (EY) N:o 1221/2009 perustetaan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), joka on esimerkki tämän parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisesta ympäristöjärjestelmästä.

Soveltaminen

Ympäristöjärjestelmän yksityiskohtaisuuden taso ja virallistamisaste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

1.1.2   Yleinen ympäristönsuojelun taso

BAT 2.   Laitoksen yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa erityisesti VOC-päästöjen ja energiankulutuksen osalta on

| — | määritellä prosessin alueet/osuudet/vaiheet, joiden osuus VOC-päästöistä ja energiankulutuksesta on suurin ja joihin liittyy suurimmat mahdollisuudet parantaa toimintaa (ks. myös BAT 1) |
| --- | --- |

—

määritellä prosessin alueet/osuudet/vaiheet, joiden osuus VOC-päästöistä ja energiankulutuksesta on suurin ja joihin liittyy suurimmat mahdollisuudet parantaa toimintaa (ks. myös BAT 1)

| — | määritellä ja toteuttaa toimia, joilla minimoidaan VOC-päästöt ja energiankulutus |
| --- | --- |

—

määritellä ja toteuttaa toimia, joilla minimoidaan VOC-päästöt ja energiankulutus

| — | päivittää tilanne säännöllisesti (vähintään kerran vuodessa) ja seurata määriteltyjen toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

—

päivittää tilanne säännöllisesti (vähintään kerran vuodessa) ja seurata määriteltyjen toimien toteuttamista.

1.1.3   Raaka-aineiden valinta

BAT 3.   Käytettävien raaka-aineiden ympäristövaikutusten ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Sellaisten raaka-aineiden käyttö, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä | Käytettävien materiaalien (erityisesti syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien ja lisääntymismyrkyllisten aineiden sekä erityistä huolta aiheuttavien aineiden) kielteiset ympäristövaikutukset arvioidaan järjestelmällisesti osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) ja materiaalit korvataan mahdollisuuksien mukaan muilla materiaaleilla, joilla ei ole ympäristö- ja terveysvaikutuksia tai joiden ympäristö- ja terveysvaikutukset ovat vähäisempiä, ottaen huomioon tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. | Voidaan soveltaa yleisesti.
  Arvioinnin laajuus (esimerkiksi yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen ja käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään. |
| b) | Liuottimien käytön optimointi prosessissa | Optimoidaan (osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1)) liuottimien käyttö prosessissa hallintasuunnitelmalla, jonka avulla pyritään määrittelemään ja toteuttamaan tarvittavat toimet (esimerkiksi käsittely värierittäin, suihkun hajoamisen optimointi). | Voidaan soveltaa yleisesti. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Sellaisten raaka-aineiden käyttö, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä

Käytettävien materiaalien (erityisesti syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien ja lisääntymismyrkyllisten aineiden sekä erityistä huolta aiheuttavien aineiden) kielteiset ympäristövaikutukset arvioidaan järjestelmällisesti osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) ja materiaalit korvataan mahdollisuuksien mukaan muilla materiaaleilla, joilla ei ole ympäristö- ja terveysvaikutuksia tai joiden ympäristö- ja terveysvaikutukset ovat vähäisempiä, ottaen huomioon tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Arvioinnin laajuus (esimerkiksi yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen ja käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään.

b)

Liuottimien käytön optimointi prosessissa

Optimoidaan (osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1)) liuottimien käyttö prosessissa hallintasuunnitelmalla, jonka avulla pyritään määrittelemään ja toteuttamaan tarvittavat toimet (esimerkiksi käsittely värierittäin, suihkun hajoamisen optimointi).

Voidaan soveltaa yleisesti.

BAT4.   Liuottimien kulutuksen ja VOC-päästöjen vähentämiseksi sekä käytettävien raaka-aineiden kokonaisympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Sellaisten liuotinpohjaisten maalien/pinnoitteiden/lakkojen/painovärien/liimojen käyttö, joiden kiintoainepitoisuus on suuri | Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, jotka sisältävät vähän liuottimia ja joiden kiintoainepitoisuus on suurempi. | Pintakäsittelymenetelmän valintaa saattavat rajoittaa toiminnan tyyppi, käsiteltävän pinnan/kappaleen tyyppi ja muoto, tuotteen laatuvaatimukset sekä tarve varmistaa, että käytettävät materiaalit, pinnoitus-/maalausmenetelmät, kuivausmenetelmät ja poistokaasujen käsittelyjärjestelmät ovat keskenään yhteensopivia. |
| b) | Vesipohjaisten maalien/pinnoitteiden/painovärien/lakkojen/liimojen käyttö | Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, joissa orgaaninen liuotin on osittain korvattu vedellä. |
| c) | Säteilykuivaukseen soveltuvien painovärien/pinnoitteiden/maalien/lakkojen/liimojen käyttö | Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, jotka kuivuvat, kun tietyt kemialliset ryhmät aktivoidaan ultravioletti- tai infrapunasäteilyllä taikka nopeilla elektroneilla, jolloin ei tarvita lämmitystä eikä aiheudu VOC-päästöjä. |
| d) | Liuotinaineettomien kaksikomponenttiliimojen käyttö | Käytetään liuotinaineettomia kaksikomponenttiliimamateriaaleja, jotka koostuvat hartsista ja kovetteesta. |
| e) | Kuumasulaliiman käyttö | Käytetään pinnoitetta, joka sisältää synteettisten kumien, hiilivetyhartsien ja erilaisten lisäaineiden ekstruusiolla valmistettuja liimoja. Liuottimia ei käytetä. |
| f) | Jauhemaalien käyttö | Käytetään liuotinaineetonta maalia, joka levitetään hienojakoisena jauheena ja kuivataan lämpöuunissa. |
| g) | Laminaatin käyttö rainan pinnoituksessa tai kelapinnoituksessa | Käytetään polymeerikalvoja, jotka levitetään kelalle tai rainalle esteettisten tai toiminnallisten ominaisuuksien aikaansaamiseksi, mikä vähentää tarvittavien pinnoitekerrosten määrää. |
| h) | Sellaisten aineiden käyttö, jotka eivät ole VOC-yhdisteitä tai jotka ovat VOC-yhdisteitä, joiden haihtuvuus on pienempi | Korvataan voimakkaasti haihtuvat VOC-yhdisteet muilla aineilla, jotka sisältävät orgaanisia yhdisteitä, jotka eivät ole VOC-yhdisteitä tai jotka ovat VOC-yhdisteitä, joiden haihtuvuus on pienempi (esimerkiksi estereitä). |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Sellaisten liuotinpohjaisten maalien/pinnoitteiden/lakkojen/painovärien/liimojen käyttö, joiden kiintoainepitoisuus on suuri

Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, jotka sisältävät vähän liuottimia ja joiden kiintoainepitoisuus on suurempi.

Pintakäsittelymenetelmän valintaa saattavat rajoittaa toiminnan tyyppi, käsiteltävän pinnan/kappaleen tyyppi ja muoto, tuotteen laatuvaatimukset sekä tarve varmistaa, että käytettävät materiaalit, pinnoitus-/maalausmenetelmät, kuivausmenetelmät ja poistokaasujen käsittelyjärjestelmät ovat keskenään yhteensopivia.

b)

Vesipohjaisten maalien/pinnoitteiden/painovärien/lakkojen/liimojen käyttö

Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, joissa orgaaninen liuotin on osittain korvattu vedellä.

c)

Säteilykuivaukseen soveltuvien painovärien/pinnoitteiden/maalien/lakkojen/liimojen käyttö

Käytetään maaleja, pinnoitteita, nestemäisiä painovärejä, lakkoja ja liimoja, jotka kuivuvat, kun tietyt kemialliset ryhmät aktivoidaan ultravioletti- tai infrapunasäteilyllä taikka nopeilla elektroneilla, jolloin ei tarvita lämmitystä eikä aiheudu VOC-päästöjä.

d)

Liuotinaineettomien kaksikomponenttiliimojen käyttö

Käytetään liuotinaineettomia kaksikomponenttiliimamateriaaleja, jotka koostuvat hartsista ja kovetteesta.

e)

Kuumasulaliiman käyttö

Käytetään pinnoitetta, joka sisältää synteettisten kumien, hiilivetyhartsien ja erilaisten lisäaineiden ekstruusiolla valmistettuja liimoja. Liuottimia ei käytetä.

f)

Jauhemaalien käyttö

Käytetään liuotinaineetonta maalia, joka levitetään hienojakoisena jauheena ja kuivataan lämpöuunissa.

g)

Laminaatin käyttö rainan pinnoituksessa tai kelapinnoituksessa

Käytetään polymeerikalvoja, jotka levitetään kelalle tai rainalle esteettisten tai toiminnallisten ominaisuuksien aikaansaamiseksi, mikä vähentää tarvittavien pinnoitekerrosten määrää.

h)

Sellaisten aineiden käyttö, jotka eivät ole VOC-yhdisteitä tai jotka ovat VOC-yhdisteitä, joiden haihtuvuus on pienempi

Korvataan voimakkaasti haihtuvat VOC-yhdisteet muilla aineilla, jotka sisältävät orgaanisia yhdisteitä, jotka eivät ole VOC-yhdisteitä tai jotka ovat VOC-yhdisteitä, joiden haihtuvuus on pienempi (esimerkiksi estereitä).

1.1.4   Raaka-aineiden varastointi ja käsittely

BAT5.   VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi liuottimia sisältävien materiaalien ja/tai vaarallisten materiaalien varastoinnin ja käsittelyn aikana parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa järkevän taloudenhoidon periaatteita käyttämällä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| Hallintamenetelmät |
| a) | Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen | Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelma sisältyy ympäristöjärjestelmään (ks. BAT 1), ja suunnitelmaan sisältyvät muun muassa seuraavat:






  — | laitoksen vaaratilannesuunnitelmat pieniä ja suuria vuotoja varten |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Hallintamenetelmät

a)

Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelman laatiminen ja toteuttaminen

Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelma sisältyy ympäristöjärjestelmään (ks. BAT 1), ja suunnitelmaan sisältyvät muun muassa seuraavat:

—

laitoksen vaaratilannesuunnitelmat pieniä ja suuria vuotoja varten

| — | ehkäisyyn ja torjuntaan osallistuvien henkilöiden tehtävien ja vastuiden määritteleminen |
| --- | --- |

—

ehkäisyyn ja torjuntaan osallistuvien henkilöiden tehtävien ja vastuiden määritteleminen

| — | sen varmistaminen, että henkilöstö on tietoinen ympäristönäkökohdista ja koulutettu ehkäisemään/käsittelemään vuototilanteet |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen, että henkilöstö on tietoinen ympäristönäkökohdista ja koulutettu ehkäisemään/käsittelemään vuototilanteet

| — | sellaisten alueiden määrittäminen, joilla on vaarallisten aineiden vuotojen riski, ja alueiden asettaminen riskin mukaiseen järjestykseen |
| --- | --- |

—

sellaisten alueiden määrittäminen, joilla on vaarallisten aineiden vuotojen riski, ja alueiden asettaminen riskin mukaiseen järjestykseen

| — | sen varmistaminen määritetyillä alueilla, että käytössä on asianmukaiset järjestelmät leviämisen estämiseksi, esimerkiksi läpäisemättömät lattiat |
| --- | --- |

—

sen varmistaminen määritetyillä alueilla, että käytössä on asianmukaiset järjestelmät leviämisen estämiseksi, esimerkiksi läpäisemättömät lattiat

| — | soveltuvien vuotojen leviämisen estämis- ja puhdistusvälineiden määrittäminen ja sen varmistaminen säännöllisesti, että ne ovat käytettävissä, hyvässä toimintakunnossa ja lähellä paikkoja, joissa vuototilanteita voi esiintyä |
| --- | --- |

—

soveltuvien vuotojen leviämisen estämis- ja puhdistusvälineiden määrittäminen ja sen varmistaminen säännöllisesti, että ne ovat käytettävissä, hyvässä toimintakunnossa ja lähellä paikkoja, joissa vuototilanteita voi esiintyä

| — | vuotojen hallinnasta syntyvän jätteen käsittelemistä koskevat jätehuolto-ohjeet |
| --- | --- |

—

vuotojen hallinnasta syntyvän jätteen käsittelemistä koskevat jätehuolto-ohjeet

| — | säännölliset (vähintään kerran vuodessa tehtävät) varastointi- ja toiminta-alueiden tarkastukset, vuodonilmaisulaitteiden testaus ja kalibrointi sekä muun muassa venttiili-, laippa- ja tiivisterengasvuotojen pikainen korjaus (ks. BAT 13). |
| --- | --- |

—

säännölliset (vähintään kerran vuodessa tehtävät) varastointi- ja toiminta-alueiden tarkastukset, vuodonilmaisulaitteiden testaus ja kalibrointi sekä muun muassa venttiili-, laippa- ja tiivisterengasvuotojen pikainen korjaus (ks. BAT 13).

Voidaan soveltaa yleisesti. Suunnitelman laajuus (esimerkiksi yksityiskohtaisuuden taso) on yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään.

Varastointimenetelmät

b)

Säiliöiden sulkeminen tai peittäminen sekä suojareunuksilla varustettu varastointialue

Liuottimia, vaarallisia materiaaleja, jäteliuottimia ja jätepuhdistusaineita säilytetään suljetuissa tai peitetyissä säiliöissä, jotka ovat asianmukaisia riskit huomioon ottaen ja jotka on suunniteltu niin, että päästöt jäävät mahdollisimman vähäisiksi. Säiliöiden varastointialue on varustettu suojareunuksilla, ja sen kapasiteetti on riittävän suuri.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c)

Vaarallisten materiaalien varastoinnin minimointi tuotantoalueilla

Vaarallisia materiaaleja säilytetään tuotantoalueilla vain tuotantoon tarvittava määrä. Suuret määrät varastoidaan erikseen.

Nesteiden pumppaus- ja käsittelymenetelmät

d)

Menetelmät, joilla estetään vuotoja pumppauksen aikana

Vuotoja estetään käyttämällä käsiteltävälle materiaalille soveltuvia pumppuja ja tiivisteitä, joilla voidaan varmistaa asianmukainen tiiviys. Tällaisia laitteita ovat muun muassa tiiviiksi suunnitellut moottoripumput, magneettikytkimellä varustetut pumput, pumput, joissa on moninkertainen mekaaninen tiivistys ja jäähdytys- tai puskurijärjestelmä, pumput, joissa on moninkertainen mekaaninen tiivistys ja tiivisteitä, jotka ovat kuivia ympäröivään ilmaan päin, kalvopumput ja paljepumput.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e)

Menetelmät, joilla estetään ylivuotoja pumppauksen aikana

Tähän sisältyy esimerkiksi sen varmistaminen, että

| — | pumppausta valvotaan |
| --- | --- |

—

pumppausta valvotaan

| — | suuria määriä käsiteltäessä irtolastivarastosäiliöissä on akustiset ja/tai optiset korkean pinnan tason ilmaisevat hälyttimet ja tarvittaessa myös sulkujärjestelmät. |
| --- | --- |

—

suuria määriä käsiteltäessä irtolastivarastosäiliöissä on akustiset ja/tai optiset korkean pinnan tason ilmaisevat hälyttimet ja tarvittaessa myös sulkujärjestelmät.

f)

VOC-höyryn kerääminen liuotinta sisältävän materiaalin toimituksen aikana

Kun liuotinta sisältävää materiaalia toimitetaan irtolastina (esimerkiksi säiliöitä täytettäessä tai lastia säiliöistä purettaessa), täytettävästä säiliöstä syrjäytyvä höyry kerätään, tavallisesti palauttamalla höyry takaisin joko kyseiseen säiliöön tai kuljetussäiliöön.

Tätä ei ehkä voida soveltaa liuottimiin, joiden höyrynpaine on alhainen, tai kustannusnäkökohtien vuoksi.

g)

Valumien leviämisen estäminen ja/tai niiden nopea kerääminen liuotinta sisältäviä materiaaleja käsiteltäessä

Kun käsitellään säiliöissä olevia liuotinta sisältäviä materiaaleja, mahdolliset valumat vältetään estämällä leviäminen esimerkiksi käyttämällä vaunuja, kuormalavoja ja/tai telineitä, joihin sisältyy leviämistä estävä suoja-allas (kuten valuma-astia) ja/tai keräämällä valumat nopeasti käyttämällä imeytysmateriaalia.

Voidaan soveltaa yleisesti.

1.1.5   Raaka-aineiden jakelu

BAT 6.   Raaka-aineiden kulutuksen ja VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien (esimerkiksi painovärien, pinnoitteiden/maalien, liimojen, puhdistusaineiden) keskitetty johtaminen käyttöpaikoille | VOC-yhdisteitä sisältävät materiaalit (esimerkiksi painovärit, pinnoitteet/maalit, liimat, puhdistusaineet) johdetaan suoraan käyttöpaikoille rengaslinjoilla ja käytetään putkistojen puhdistusjärjestelmää, kuten possupuhdistusta tai ilmahuuhtelua. | Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos painovärejä/maaleja/pinnoitteita/liimoja tai liuottimia vaihdetaan usein. |
| b) | Kehittyneet sekoitusjärjestelmät | Tietokoneohjatut sekoituslaitteet, joilla saadaan halutunlaista maalia/pinnoitetta/painoväriä/liimaa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| c) | VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien (esimerkiksi painovärien, pinnoitteiden/maalien, liimojen, puhdistusaineiden) johtaminen käyttöpaikalle käyttämällä suljettua järjestelmää | os painovärejä/maaleja/pinnoitteita/liimoja ja liuottimia vaihdetaan usein tai jos niiden käyttö on pienimuotoista, painovärit/maalit/pinnoitteet/liimat ja liuottimet johdetaan käyttöpaikan lähelle sijoitetuista pienistä kuljetussäiliöistä käyttämällä suljettua järjestelmää. |
| d) | Automatisoitu värinvaihto | Automatisoitu värinvaihto ja painoväri-/maali-/pinnoitelinjan puhdistus, jossa liuottimet kerätään. |
| e) | Ryhmittely värin mukaan | Muutetaan tuotteiden käsittelyjärjestystä niin, että voidaan käsitellä samalla värillä mahdollisimman monta tuotetta peräkkäin. |
| f) | Kevyt puhdistus ruiskutuksen jälkeen | Täytetään ruiskupistooli uudella maalilla huuhtelematta ruiskupistoolia välillä. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien (esimerkiksi painovärien, pinnoitteiden/maalien, liimojen, puhdistusaineiden) keskitetty johtaminen käyttöpaikoille

VOC-yhdisteitä sisältävät materiaalit (esimerkiksi painovärit, pinnoitteet/maalit, liimat, puhdistusaineet) johdetaan suoraan käyttöpaikoille rengaslinjoilla ja käytetään putkistojen puhdistusjärjestelmää, kuten possupuhdistusta tai ilmahuuhtelua.

Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos painovärejä/maaleja/pinnoitteita/liimoja tai liuottimia vaihdetaan usein.

b)

Kehittyneet sekoitusjärjestelmät

Tietokoneohjatut sekoituslaitteet, joilla saadaan halutunlaista maalia/pinnoitetta/painoväriä/liimaa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c)

VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien (esimerkiksi painovärien, pinnoitteiden/maalien, liimojen, puhdistusaineiden) johtaminen käyttöpaikalle käyttämällä suljettua järjestelmää

os painovärejä/maaleja/pinnoitteita/liimoja ja liuottimia vaihdetaan usein tai jos niiden käyttö on pienimuotoista, painovärit/maalit/pinnoitteet/liimat ja liuottimet johdetaan käyttöpaikan lähelle sijoitetuista pienistä kuljetussäiliöistä käyttämällä suljettua järjestelmää.

d)

Automatisoitu värinvaihto

Automatisoitu värinvaihto ja painoväri-/maali-/pinnoitelinjan puhdistus, jossa liuottimet kerätään.

e)

Ryhmittely värin mukaan

Muutetaan tuotteiden käsittelyjärjestystä niin, että voidaan käsitellä samalla värillä mahdollisimman monta tuotetta peräkkäin.

f)

Kevyt puhdistus ruiskutuksen jälkeen

Täytetään ruiskupistooli uudella maalilla huuhtelematta ruiskupistoolia välillä.

1.1.6   Pinnoitus/maalaus

BAT7.   Raaka-aineiden kulutuksen ja pinnoitus-/maalausprosessien kokonaisympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| Muut kuin ruiskutusmenetelmät |
| a) | Telamaalaus | Levityksessä käytetään teloja siirtämään tai mittaamaan nestemäistä pinnoitetta/maalia liikkuvalle nauhalle. | Voidaan soveltaa vain tasomaisiin kappaleisiin  (4). |
| b) | Telan yläpuolella oleva kaavari | Pinnoite/maali levitetään käsiteltävälle pinnalle/kappaleelle kaavarin ja telan välisen raon kautta. Pinnoitteen ja käsiteltävän pinnan/kappaleen edetessä kaavitaan pois ylimääräinen pinnoite/maali. | Voidaan soveltaa yleisesti  (4). |
| c) | Levitys ilman huuhtelua (paikallaan kuivuminen) kelapinnoituksessa | Levitetään reaktiopinnoite, joka ei edellytä vesihuuhtelua, käyttämällä telamaalausta (Chemcoater) tai puristusteloja. | Voidaan soveltaa yleisesti  (4) |
| d) | Verhomaalaus | Käsiteltävät kappaleet kulkevat pinnoite-/maalikalvon läpi, kun pinnoitetta/maalia lasketaan syöttösäiliöstä. | Voidaan soveltaa vain tasomaisiin kappaleisiin  (4). |
| e) | Sähköpinnoitus | Dispersiona vesipohjaisessa liuoksessa olevat maalihiukkaset laskeutuvat upotetun kappaleen pintaan sähkökentän vaikutuksesta (elektroforeettinen laskeutuminen). | Voidaan soveltaa vain metallikappaleisiin  (4). |
| f) | Tulvitus | Käsiteltävät kappaleet siirretään suljettuun kanavaan kuljetinjärjestelmän avulla. Kanava täytetään pinnoitemateriaalilla ruiskutusputkien kautta. Ylimääräinen materiaali kerätään ja käytetään uudelleen. | Voidaan soveltaa yleisesti  (4). |
| g) | Koekstruusio | Käsiteltävä kappale yhdistetään lämpimän, nesteytetyn muovikalvon kanssa ja jäähdytetään. Kalvo korvaa tarvittavan lisäpinnoitekerroksen. Kalvoa voidaan käyttää liimana toimivien eri kantoaineiden kahden eri kerroksen välissä. | Tätä ei voida soveltaa, jos tarvitaan suurta sidoslujuutta tai sterilointilämpötilan kestävyyttä  (4). |
| Ruiskutuksessa käytettävät atomisointimenetelmät |
| h) | Ilma-avusteinen suurpaineruiskutus | Suurpaineruiskupistoolin ruiskutusviuhkaa säädetään käyttämällä ilmavirtaa (hajotusilmaa). | Voidaan soveltaa yleisesti  (4). |
| i) | Pneumaattinen hienoruiskutus inerttien kaasujen avulla | Pneumaattinen maalin levitys paineistettujen inerttien kaasujen (esimerkiksi typen tai hiilidioksidin) avulla. | Tätä ei ehkä voida soveltaa puupintojen maalaukseen  (4). |
| j) | HVLP (high-volume low-pressure) -atomisointi | Maali atomisoidaan suuttimessa sekoittamalla maaliin suuri määrä ilmaa alhaisella paineella (enintään 1,7 baaria). HVPL-ruiskujen maalinsiirtohyötysuhde on > 50 prosenttia. | Voidaan soveltaa yleisesti  (4). |
| k) | Sähköstaattinen atomisointi (täysin automatisoitu) | Atomisointi nopeasti pyörivien ”lautasten” tai ”kellojen” avulla ja suihkun muotoilu sähköstaattisten kenttien ja hajotusilman avulla. |
| l) | Sähköstaattisesti avustettu ilmaruiskutus tai suurpaineruiskutus | Pneumaattisen hienoruiskutuksen tai suurpaineruiskutuksen suihku muotoillaan sähköstaattisen kentän avulla. Sähköstaattisten maalipistoolien siirtohyötysuhde on > 60 prosenttia. Kiinteiden sähköstaattisten menetelmien siirtohyötysuhde on jopa 75 prosenttia. |
| m) | Kuumaruiskutus | Pneumaattinen hienoruiskutus kuumalla ilmalla tai lämmitetyllä maalilla. | Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos väriä vaihdetaan usein  (4). |
| n) | ”Ruiskutus, puristustela ja huuhtelu” kelapinnoituksessa | Ruiskutusta käytetään puhdistus- ja esikäsittelyaineiden levitykseen sekä huuhteluun. Ruiskutuksen jälkeen käytetään puristustelaa poissiirretyn liuoksen minimointiin, minkä jälkeen huuhdellaan. | Voidaan soveltaa yleisesti  (4). |
| Ruiskutuksen automatisointi |
| o) | Robottiruiskutus | Pinnoitteiden/maalien ja tiivistysaineiden levitys sisä- ja ulkopinnoille robotilla. | Voidaan soveltaa yleisesti  (4). |
| p) | Koneellinen pinnoitus/maalaus | Maalauskoneiden käyttö ruiskutuspään/ruiskupistoolin/suuttimen käsittelyyn. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Muut kuin ruiskutusmenetelmät

a)

Telamaalaus

Levityksessä käytetään teloja siirtämään tai mittaamaan nestemäistä pinnoitetta/maalia liikkuvalle nauhalle.

Voidaan soveltaa vain tasomaisiin kappaleisiin  (4).

b)

Telan yläpuolella oleva kaavari

Pinnoite/maali levitetään käsiteltävälle pinnalle/kappaleelle kaavarin ja telan välisen raon kautta. Pinnoitteen ja käsiteltävän pinnan/kappaleen edetessä kaavitaan pois ylimääräinen pinnoite/maali.

Voidaan soveltaa yleisesti  (4).

c)

Levitys ilman huuhtelua (paikallaan kuivuminen) kelapinnoituksessa

Levitetään reaktiopinnoite, joka ei edellytä vesihuuhtelua, käyttämällä telamaalausta (Chemcoater) tai puristusteloja.

Voidaan soveltaa yleisesti  (4)

d)

Verhomaalaus

Käsiteltävät kappaleet kulkevat pinnoite-/maalikalvon läpi, kun pinnoitetta/maalia lasketaan syöttösäiliöstä.

Voidaan soveltaa vain tasomaisiin kappaleisiin  (4).

e)

Sähköpinnoitus

Dispersiona vesipohjaisessa liuoksessa olevat maalihiukkaset laskeutuvat upotetun kappaleen pintaan sähkökentän vaikutuksesta (elektroforeettinen laskeutuminen).

Voidaan soveltaa vain metallikappaleisiin  (4).

f)

Tulvitus

Käsiteltävät kappaleet siirretään suljettuun kanavaan kuljetinjärjestelmän avulla. Kanava täytetään pinnoitemateriaalilla ruiskutusputkien kautta. Ylimääräinen materiaali kerätään ja käytetään uudelleen.

Voidaan soveltaa yleisesti  (4).

g)

Koekstruusio

Käsiteltävä kappale yhdistetään lämpimän, nesteytetyn muovikalvon kanssa ja jäähdytetään. Kalvo korvaa tarvittavan lisäpinnoitekerroksen. Kalvoa voidaan käyttää liimana toimivien eri kantoaineiden kahden eri kerroksen välissä.

Tätä ei voida soveltaa, jos tarvitaan suurta sidoslujuutta tai sterilointilämpötilan kestävyyttä  (4).

Ruiskutuksessa käytettävät atomisointimenetelmät

h)

Ilma-avusteinen suurpaineruiskutus

Suurpaineruiskupistoolin ruiskutusviuhkaa säädetään käyttämällä ilmavirtaa (hajotusilmaa).

Voidaan soveltaa yleisesti  (4).

i)

Pneumaattinen hienoruiskutus inerttien kaasujen avulla

Pneumaattinen maalin levitys paineistettujen inerttien kaasujen (esimerkiksi typen tai hiilidioksidin) avulla.

Tätä ei ehkä voida soveltaa puupintojen maalaukseen  (4).

j)

HVLP (high-volume low-pressure) -atomisointi

Maali atomisoidaan suuttimessa sekoittamalla maaliin suuri määrä ilmaa alhaisella paineella (enintään 1,7 baaria). HVPL-ruiskujen maalinsiirtohyötysuhde on > 50 prosenttia.

Voidaan soveltaa yleisesti  (4).

k)

Sähköstaattinen atomisointi (täysin automatisoitu)

Atomisointi nopeasti pyörivien ”lautasten” tai ”kellojen” avulla ja suihkun muotoilu sähköstaattisten kenttien ja hajotusilman avulla.

l)

Sähköstaattisesti avustettu ilmaruiskutus tai suurpaineruiskutus

Pneumaattisen hienoruiskutuksen tai suurpaineruiskutuksen suihku muotoillaan sähköstaattisen kentän avulla. Sähköstaattisten maalipistoolien siirtohyötysuhde on > 60 prosenttia. Kiinteiden sähköstaattisten menetelmien siirtohyötysuhde on jopa 75 prosenttia.

m)

Kuumaruiskutus

Pneumaattinen hienoruiskutus kuumalla ilmalla tai lämmitetyllä maalilla.

Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos väriä vaihdetaan usein  (4).

n)

”Ruiskutus, puristustela ja huuhtelu” kelapinnoituksessa

Ruiskutusta käytetään puhdistus- ja esikäsittelyaineiden levitykseen sekä huuhteluun. Ruiskutuksen jälkeen käytetään puristustelaa poissiirretyn liuoksen minimointiin, minkä jälkeen huuhdellaan.

Voidaan soveltaa yleisesti  (4).

Ruiskutuksen automatisointi

o)

Robottiruiskutus

Pinnoitteiden/maalien ja tiivistysaineiden levitys sisä- ja ulkopinnoille robotilla.

Voidaan soveltaa yleisesti  (4).

p)

Koneellinen pinnoitus/maalaus

Maalauskoneiden käyttö ruiskutuspään/ruiskupistoolin/suuttimen käsittelyyn.

1.1.7   Kuivaus

BAT8.   Energian kulutuksen ja kuivausprosessien kokonaisympäristövaikutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Konvektiokuivaus inertillä kaasulla | Inertti kaasu (typpi) kuumennetaan uunissa, minkä ansiosta liuottimen pitoisuus voi olla alempaa räjähdysrajaa suurempi. Liuotinmäärä voi olla > 1 200 g/m3 typpeä. | Tätä ei voida soveltaa, jos kuivain on avattava säännöllisesti  (5). |
| b) | Induktiokuivaus | Linjalla tapahtuva lämpökuivaus käyttämällä sähkömagneettisia induktoreita, jotka tuottavat lämpöä metallisen työkappaleen sisällä värähtelevän magneettikentän vaikutuksesta. | Voidaan soveltaa vain metallikappaleisiin  (5). |
| c) | Mikroaalto- ja suurtaajuuskuivaus | Kuivaus käyttämällä mikroaaltosäteilyä tai suurtaajuista säteilyä. | Tätä voidaan soveltaa vain vesipohjaisiin pinnoitteisiin/maaleihin ja painoväreihin sekä metallittomiin kappaleisiin  (5). |
| d) | Säteilykuivaus | Säteilykuivauksen käyttö perustuu hartseihin ja reaktiivisiin ohenteisiin (monomeerit), jotka reagoivat, kun ne altistetaan säteilylle (infrapuna, ultravioletti) tai suurienergiselle elektronisuihkulle. | Tätä voidaan soveltaa vain tiettyihin pinnoitteisiin/maaleihin ja painoväreihin  (5). |
| e) | Yhdistetty konvektio- ja infrapunakuivaus | Märkä pinta kuivataan käyttämällä sekä kuuman ilman kiertoa (konvektio) että infrapunakuivainta. | Voidaan soveltaa yleisesti  (5). |
| f) | Konvektiokuivaus ja lämmön talteenotto | Lämpöä otetaan talteen käsittelemättömistä poistokaasuista (ks. BAT 19e) ja käytetään konvektiokuivaimen/kuivausuunin syöttöilman esilämmitykseen. | Voidaan soveltaa yleisesti  (5). |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Konvektiokuivaus inertillä kaasulla

Inertti kaasu (typpi) kuumennetaan uunissa, minkä ansiosta liuottimen pitoisuus voi olla alempaa räjähdysrajaa suurempi. Liuotinmäärä voi olla > 1 200 g/m3 typpeä.

Tätä ei voida soveltaa, jos kuivain on avattava säännöllisesti  (5).

b)

Induktiokuivaus

Linjalla tapahtuva lämpökuivaus käyttämällä sähkömagneettisia induktoreita, jotka tuottavat lämpöä metallisen työkappaleen sisällä värähtelevän magneettikentän vaikutuksesta.

Voidaan soveltaa vain metallikappaleisiin  (5).

c)

Mikroaalto- ja suurtaajuuskuivaus

Kuivaus käyttämällä mikroaaltosäteilyä tai suurtaajuista säteilyä.

Tätä voidaan soveltaa vain vesipohjaisiin pinnoitteisiin/maaleihin ja painoväreihin sekä metallittomiin kappaleisiin  (5).

d)

Säteilykuivaus

Säteilykuivauksen käyttö perustuu hartseihin ja reaktiivisiin ohenteisiin (monomeerit), jotka reagoivat, kun ne altistetaan säteilylle (infrapuna, ultravioletti) tai suurienergiselle elektronisuihkulle.

Tätä voidaan soveltaa vain tiettyihin pinnoitteisiin/maaleihin ja painoväreihin  (5).

e)

Yhdistetty konvektio- ja infrapunakuivaus

Märkä pinta kuivataan käyttämällä sekä kuuman ilman kiertoa (konvektio) että infrapunakuivainta.

Voidaan soveltaa yleisesti  (5).

f)

Konvektiokuivaus ja lämmön talteenotto

Lämpöä otetaan talteen käsittelemättömistä poistokaasuista (ks. BAT 19e) ja käytetään konvektiokuivaimen/kuivausuunin syöttöilman esilämmitykseen.

Voidaan soveltaa yleisesti  (5).

1.1.8   Puhdistaminen

BAT9.   Puhdistusprosesseista peräisin olevien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää mahdollisimman vähän liuotinpohjaisia puhdistusaineita ja käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Ruiskutusalueiden ja laitteiden suojaaminen | Ohiruiskutteelle, valumille ja vastaaville alttiit levitysalueet ja laitteet (kuten maalauskaapit ja robotit) suojataan kangaspeitteellä tai kertakäyttökalvolla, jos kalvot eivät joudu alttiiksi repeytymiselle tai kulumiselle. | Puhdistusmenetelmän valintaa saattavat rajoittaa prosessin tyyppi, puhdistettava pinta/kappale tai laite sekä epäpuhtauksien tyyppi. |
| b) | Kiintoaineksen poisto ennen varsinaista puhdistusta | Kiintoaines poistetaan väkevöidyssä muodossa (kuivana), tavallisesti käsin, käyttämättä liuotinpesuainetta tai käyttäen apuna pientä määrää liuotinpesuainetta. Näin vähennetään sen materiaalin määrää, joka on poistettava liuottimella ja/tai vedellä myöhemmissä puhdistusvaiheissa, ja siten myös puhdistukseen käytettävän liuottimen ja/tai veden kokonaismäärää. |
| c) | Käsinpuhdistus esikostutetuilla pyyhkeillä | Käsinpuhdistukseen käytetään puhdistusaineella esikostutettuja pyyhkeitä. Puhdistusaineet voivat olla liuotinpohjaisia, liuotinaineettomia tai liuottimia, joiden haihtuvuus on vähäinen. |
| d) | Sellaisten puhdistusaineiden käyttö, joiden haihtuvuus on vähäinen | Käytetään käsinpuhdistuksessa tai automatisoidussa puhdistuksessa puhdistusaineina liuottimia, joiden haihtuvuus on vähäinen ja puhdistusteho suuri. |
| e) | Vesipohjainen puhdistus | Puhdistukseen käytetään vesipohjaisia puhdistusaineita tai veteen sekoittuvia liuottimia, kuten alkoholeja tai glykoleja. |
| f) | Suljetut pesukoneet | Automaattinen painokoneen/koneenosien puhdistus/rasvanpoisto suljetuissa pesukoneissa, joihin osat lastataan erä kerrallaan. Tämä voidaan tehdä käyttäen






  a) | orgaanisia liuottimia (sekä ilmanpoistoa, jota seuraa VOC-puhdistus ja/tai käytettyjen liuottimen talteenotto) (ks. BAT 15); tai |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Ruiskutusalueiden ja laitteiden suojaaminen

Ohiruiskutteelle, valumille ja vastaaville alttiit levitysalueet ja laitteet (kuten maalauskaapit ja robotit) suojataan kangaspeitteellä tai kertakäyttökalvolla, jos kalvot eivät joudu alttiiksi repeytymiselle tai kulumiselle.

Puhdistusmenetelmän valintaa saattavat rajoittaa prosessin tyyppi, puhdistettava pinta/kappale tai laite sekä epäpuhtauksien tyyppi.

b)

Kiintoaineksen poisto ennen varsinaista puhdistusta

Kiintoaines poistetaan väkevöidyssä muodossa (kuivana), tavallisesti käsin, käyttämättä liuotinpesuainetta tai käyttäen apuna pientä määrää liuotinpesuainetta. Näin vähennetään sen materiaalin määrää, joka on poistettava liuottimella ja/tai vedellä myöhemmissä puhdistusvaiheissa, ja siten myös puhdistukseen käytettävän liuottimen ja/tai veden kokonaismäärää.

c)

Käsinpuhdistus esikostutetuilla pyyhkeillä

Käsinpuhdistukseen käytetään puhdistusaineella esikostutettuja pyyhkeitä. Puhdistusaineet voivat olla liuotinpohjaisia, liuotinaineettomia tai liuottimia, joiden haihtuvuus on vähäinen.

d)

Sellaisten puhdistusaineiden käyttö, joiden haihtuvuus on vähäinen

Käytetään käsinpuhdistuksessa tai automatisoidussa puhdistuksessa puhdistusaineina liuottimia, joiden haihtuvuus on vähäinen ja puhdistusteho suuri.

e)

Vesipohjainen puhdistus

Puhdistukseen käytetään vesipohjaisia puhdistusaineita tai veteen sekoittuvia liuottimia, kuten alkoholeja tai glykoleja.

f)

Suljetut pesukoneet

Automaattinen painokoneen/koneenosien puhdistus/rasvanpoisto suljetuissa pesukoneissa, joihin osat lastataan erä kerrallaan. Tämä voidaan tehdä käyttäen

a)

orgaanisia liuottimia (sekä ilmanpoistoa, jota seuraa VOC-puhdistus ja/tai käytettyjen liuottimen talteenotto) (ks. BAT 15); tai

| b) | VOC-yhdisteettömiä liuottimia; tai |
| --- | --- |

b)

VOC-yhdisteettömiä liuottimia; tai

| c) | alkalisia puhdistusaineita (sekä ulkoista tai sisäistä jäteveden käsittelyä). |
| --- | --- |

c)

alkalisia puhdistusaineita (sekä ulkoista tai sisäistä jäteveden käsittelyä).

g)

Puhdistus ja liuottimien talteenotto

Kerätään, varastoidaan ja käytetään mahdollisuuksien mukaan uudelleen liuottimet, joita käytetään pistoolien/levityslaitteiden ja linjojen puhdistukseen värinvaihtojen välillä.

h)

Puhdistus korkeapaineisella vesisuihkulla

Automaattiseen eräkohtaiseen painokoneen/koneenosien puhdistukseen käytetään korkeapaineista vesisuihkua ja natriumvetykarbonaattia hyödyntäviä järjestelmiä tai vastaavia järjestelmiä.

i)

Ultraäänipuhdistus

Puhdistus nesteessä käyttämällä suurtaajuista värähtelyä tarttuneiden epäpuhtauksien irrottamiseen.

j)

Kuivajääpuhdistus (CO2)

Koneenosien sekä metallisten tai muovisten pintojen/kappaleiden puhdistaminen puhaltamalla CO2-pellettejä tai -rakeita.

k)

Puhdistus puhaltamalla muovirakeilla

Paneelin ohjaimiin ja kappaleen alustoihin kertynyt ylimääräinen maali poistetaan puhaltamalla muovipartikkeleilla.

1.1.9   Tarkkailu

1.1.9.1   Liuottimien massatase

BAT10.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla VOC-yhdisteiden kokonais- ja hajapäästöjä laatimalla vähintään kerran vuodessa liuottimien massatase direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 2 kohdassa määritellyistä laitoksen prosessiin menevästä orgaanisten liuottimien määrästä ja toiminnosta poistuvasta orgaanisten liuottimien määrästä ja minimoida liuottimien massataseen tietojen epävarmuus käyttämällä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Täysimittainen merkityksellisten prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien sekä tietoihin liittyvän epävarmuuden tunnistaminen ja kvantifiointi | Tähän sisältyvät seuraavat:






  — | prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien tunnistaminen ja dokumentointi (esimerkiksi poistokaasujen sisältämät päästöt, kustakin hajapäästölähteestä peräisin olevat päästöt, jätteeseen sisältyvä toiminnosta poistuva liuottimien määrä) |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Täysimittainen merkityksellisten prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien sekä tietoihin liittyvän epävarmuuden tunnistaminen ja kvantifiointi

Tähän sisältyvät seuraavat:

—

prosessiin menevien ja toiminnosta poistuvien liuottimien määrien tunnistaminen ja dokumentointi (esimerkiksi poistokaasujen sisältämät päästöt, kustakin hajapäästölähteestä peräisin olevat päästöt, jätteeseen sisältyvä toiminnosta poistuva liuottimien määrä)

| — | kunkin asiaankuuluvan prosessiin menevän ja toiminnosta poistuvan liuottimien määrän vahvistettu kvantifiointi ja käytetyn menetelmän kirjaaminen (esimerkiksi mittaus, laskenta päästökertoimia käyttäen, toiminnallisiin muuttujiin perustuva arvio) |
| --- | --- |

—

kunkin asiaankuuluvan prosessiin menevän ja toiminnosta poistuvan liuottimien määrän vahvistettu kvantifiointi ja käytetyn menetelmän kirjaaminen (esimerkiksi mittaus, laskenta päästökertoimia käyttäen, toiminnallisiin muuttujiin perustuva arvio)

| — | merkittävimpien edellä mainittuun kvantifiointiin liittyvien epävarmuuslähteiden tunnistaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen epävarmuuden vähentämiseksi |
| --- | --- |

—

merkittävimpien edellä mainittuun kvantifiointiin liittyvien epävarmuuslähteiden tunnistaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen epävarmuuden vähentämiseksi

| — | prosessiin menevää liuottimien määrää ja toiminnosta poistuvaa liuottimien määrää koskevien tietojen säännöllinen päivittäminen. |
| --- | --- |

—

prosessiin menevää liuottimien määrää ja toiminnosta poistuvaa liuottimien määrää koskevien tietojen säännöllinen päivittäminen.

b)

Liuottimien seurantajärjestelmän käyttöönotto

Liuottimien seurantajärjestelmällä pyritään hallitsemaan sekä käytettyjä että käyttämättömiä liuottimien määriä (esimerkiksi punnitsemalla käyttämättömät määrät, jotka palaavat varastoon käyttöpaikalta).

c)

Sellaisten muutosten seuranta, jotka saattavat vaikuttaa liuottimien massataseen tietojen epävarmuuteen

Kirjataan kaikki muutokset, jotka voisivat vaikuttaa liuottimien massataseen tietojen epävarmuuteen, esimerkiksi:

| — | poistokaasujen käsittelyjärjestelmän toimintahäiriöt: kirjataan päivämäärä ja kesto |
| --- | --- |

—

poistokaasujen käsittelyjärjestelmän toimintahäiriöt: kirjataan päivämäärä ja kesto

| — | muutokset, jotka saattavat vaikuttaa ilman/kaasun virtausnopeuteen, kuten puhaltimien, hihnapyörien tai moottorien vaihto: kirjataan päivämäärä ja muutoksen tyyppi. |
| --- | --- |

—

muutokset, jotka saattavat vaikuttaa ilman/kaasun virtausnopeuteen, kuten puhaltimien, hihnapyörien tai moottorien vaihto: kirjataan päivämäärä ja muutoksen tyyppi.

Soveltaminen

Liuottimien massataseen yksityiskohtaisuuden taso on suhteessa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen ja käytettävien materiaalien tyyppiin ja määrään.

1.1.9.2   Poistokaasujen sisältämät päästöt

BAT11.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla poistokaasujen sisältämiä päästöjä seuraavassa esitetyllä vähimmäistiheydellä ja EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

| Aine/muuttuja | Toimiala/lähteet | Standardi(t) | Tarkkailutiheys vähintään | Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pöly | Ajoneuvojen maalaus – Ruiskutus | EN 13284-1 | Kerran vuodessa  (6) | BAT 18 |
| Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoitus/maalaus – Ruiskutus |
| Ilma-alusten maalaus – Valmistelu (esimerkiksi hionta, puhallus) ja maalaus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen – Ruiskutus |
| Puupintojen maalaus – Valmistelu ja maalaus |
| TVOC | Kaikki toimialat | Kaikki piiput, joiden TVOC-kuorma < 10 kg C/h | EN 12619 | Kerran vuodessa  (6)
   (7)
   (8) | BAT 14, BAT 15 |
| Kaikki piiput, joiden TVOC-kuorma ≥ 10 kg C/h | Yleiset EN-standardit  (9) | Jatkuva |
| DMF | Tekstiilien, folion ja paperin pinnoitus/maalaus  (10) | EN-standardia ei ole saatavilla  (11) | Kerran kolmessa kuukaudessa  (6) | BAT 15 |
| NOX | Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittely | EN 14792 | Kerran vuodessa  (12) | BAT 17 |
| CO | Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittely | EN 15058 | Kerran vuodessa  (12) | BAT 17 |

Aine/muuttuja

Toimiala/lähteet

Standardi(t)

Tarkkailutiheys vähintään

Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy

Pöly

Ajoneuvojen maalaus – Ruiskutus

EN 13284-1

Kerran vuodessa  (6)

BAT 18

Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoitus/maalaus – Ruiskutus

Ilma-alusten maalaus – Valmistelu (esimerkiksi hionta, puhallus) ja maalaus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen – Ruiskutus

Puupintojen maalaus – Valmistelu ja maalaus

TVOC

Kaikki toimialat

Kaikki piiput, joiden TVOC-kuorma < 10 kg C/h

EN 12619

Kerran vuodessa  (6)
   (7)
   (8)

BAT 14, BAT 15

Kaikki piiput, joiden TVOC-kuorma ≥ 10 kg C/h

Yleiset EN-standardit  (9)

Jatkuva

DMF

Tekstiilien, folion ja paperin pinnoitus/maalaus  (10)

EN-standardia ei ole saatavilla  (11)

Kerran kolmessa kuukaudessa  (6)

BAT 15

NOX

Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittely

EN 14792

Kerran vuodessa  (12)

BAT 17

CO

Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittely

EN 15058

Kerran vuodessa  (12)

BAT 17

1.1.9.3   Päästöt veteen

BAT12.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla päästöjä veteen seuraavassa esitetyllä vähimmäistiheydellä ja EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

| Aine/muuttuja | Toimiala | Standardi(t) | Tarkkailutiheys vähintään | Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TSS  (13) | Ajoneuvojen maalaus | EN 872 | Kerran kuukaudessa  (14)
   (15) | BAT 21 |
| Kelapinnoitus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) |
| COD  (13)
   (16) | Ajoneuvojen maalaus | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Kelapinnoitus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) |
| TOC  (13)
   (16) | Ajoneuvojen maalaus | EN 1484 |
| Kelapinnoitus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) |
| Cr(VI)  (17)
   (18) | Ilma-alusten maalaus | EN ISO 10304-3 tai EN ISO 23913 |
| Kelapinnoitus |
| Cr  (18)
   (19) | Ilma-alusten maalaus | Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586) |
| Kelapinnoitus |
| Ni  (18) | Ajoneuvojen maalaus |
| Kelapinnoitus |
| Zn  (18) | Ajoneuvojen maalaus |
| Kelapinnoitus |
| AOX  (18) | Ajoneuvojen maalaus | EN ISO 9562 |
| Kelapinnoitus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) |
| F-
   (18)
   (20) | Ajoneuvojen maalaus | EN ISO 10304-1 |
| Kelapinnoitus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) |

Aine/muuttuja

Toimiala

Standardi(t)

Tarkkailutiheys vähintään

Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy

TSS  (13)

Ajoneuvojen maalaus

EN 872

Kerran kuukaudessa  (14)
   (15)

BAT 21

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

COD  (13)
   (16)

Ajoneuvojen maalaus

EN-standardia ei ole saatavilla

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

TOC  (13)
   (16)

Ajoneuvojen maalaus

EN 1484

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

Cr(VI)  (17)
   (18)

Ilma-alusten maalaus

EN ISO 10304-3 tai EN ISO 23913

Kelapinnoitus

Cr  (18)
   (19)

Ilma-alusten maalaus

Soveltuvia EN-standardeja on useita (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586)

Kelapinnoitus

Ni  (18)

Ajoneuvojen maalaus

Kelapinnoitus

Zn  (18)

Ajoneuvojen maalaus

Kelapinnoitus

AOX  (18)

Ajoneuvojen maalaus

EN ISO 9562

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

F-
   (18)
   (20)

Ajoneuvojen maalaus

EN ISO 10304-1

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

1.1.10   OTNOC-tilanteiden aikaiset päästöt

BAT13.   Muiden kuin normaalien toimintaolosuhteiden (OTNOC) esiintymistiheyden vähentämiseksi ja OTNOC-tilanteissa veteen vapautuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Kriittisten laitteiden yksilöiminen | Ympäristön suojelun kannalta kriittiset laitteet (”kriittiset laitteet”) yksilöidään riskinarvioinnin perusteella. Periaatteessa tämä koskee kaikkia laitteita ja järjestelmiä, joilla käsitellään VOC-yhdisteitä (esimerkiksi poistokaasujen käsittelyjärjestelmää ja vuodonilmaisujärjestelmää). |
| b) | Tarkastus, kunnossapito ja tarkkailu | Jäsennelty ohjelma, jotta voidaan maksimoida kriittisten laitteiden käytettävyys ja suorituskyky ja johon sisältyvät vakioidut toimintaohjeet, ehkäisevä huolto, määräaikaishuolto ja ennakoimaton huolto. Tarkkaillaan OTNOC-tilanteita, niiden kestoa ja syitä sekä mahdollisuuksien mukaan niiden aikaisia päästöjä. |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Kriittisten laitteiden yksilöiminen

Ympäristön suojelun kannalta kriittiset laitteet (”kriittiset laitteet”) yksilöidään riskinarvioinnin perusteella. Periaatteessa tämä koskee kaikkia laitteita ja järjestelmiä, joilla käsitellään VOC-yhdisteitä (esimerkiksi poistokaasujen käsittelyjärjestelmää ja vuodonilmaisujärjestelmää).

b)

Tarkastus, kunnossapito ja tarkkailu

Jäsennelty ohjelma, jotta voidaan maksimoida kriittisten laitteiden käytettävyys ja suorituskyky ja johon sisältyvät vakioidut toimintaohjeet, ehkäisevä huolto, määräaikaishuolto ja ennakoimaton huolto. Tarkkaillaan OTNOC-tilanteita, niiden kestoa ja syitä sekä mahdollisuuksien mukaan niiden aikaisia päästöjä.

1.1.11   Poistokaasujen sisältämät päästöt

1.1.11.1   VOC-päästöt

BAT14.   Tuotanto- ja varastointialueilta peräisin olevien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a ja seuraavassa esitettyjen muiden menetelmien asianmukaista yhdistelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Järjestelmän valinta, suunnittelu ja optimointi | Poistokaasujen käsittelyjärjestelmä valitaan, suunnitellaan ja optimoidaan ottaen huomioon muun muassa seuraavat muuttujat:






  — | poistetun ilman määrä |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Järjestelmän valinta, suunnittelu ja optimointi

Poistokaasujen käsittelyjärjestelmä valitaan, suunnitellaan ja optimoidaan ottaen huomioon muun muassa seuraavat muuttujat:

—

poistetun ilman määrä

| — | poistettuun ilmaan sisältyvien liuottimien tyyppi ja pitoisuus |
| --- | --- |

—

poistettuun ilmaan sisältyvien liuottimien tyyppi ja pitoisuus

| — | käsittelyjärjestelmän tyyppi (erityisjärjestelmä / keskitetty järjestelmä) |
| --- | --- |

—

käsittelyjärjestelmän tyyppi (erityisjärjestelmä / keskitetty järjestelmä)

| — | terveys ja turvallisuus |
| --- | --- |

—

terveys ja turvallisuus

| — | energiatehokkuus. |
| --- | --- |

—

energiatehokkuus.

Järjestelmän valinnassa voidaan ottaa huomioon seuraava ensisijaisuusjärjestys:

| — | VOC-pitoisuudeltaan suurten ja pienten käsiteltävien poistokaasuvirtojen erottaminen toisistaan |
| --- | --- |

—

VOC-pitoisuudeltaan suurten ja pienten käsiteltävien poistokaasuvirtojen erottaminen toisistaan

| — | menetelmät, joilla homogenisoidaan ja lisätään VOC-pitoisuutta (ks. BAT 16 b ja c) |
| --- | --- |

—

menetelmät, joilla homogenisoidaan ja lisätään VOC-pitoisuutta (ks. BAT 16 b ja c)

| — | menetelmät, joilla otetaan talteen liuottimet käsiteltävistä poistokaasuista (ks. BAT 15) |
| --- | --- |

—

menetelmät, joilla otetaan talteen liuottimet käsiteltävistä poistokaasuista (ks. BAT 15)

| — | VOC-puhdistustekniikat, joihin sisältyy lämmön talteenotto (ks. BAT 15) |
| --- | --- |

—

VOC-puhdistustekniikat, joihin sisältyy lämmön talteenotto (ks. BAT 15)

| — | VOC-puhdistustekniikat, joihin ei sisälly lämmön talteenottoa (ks. BAT 15). |
| --- | --- |

—

VOC-puhdistustekniikat, joihin ei sisälly lämmön talteenottoa (ks. BAT 15).

Voidaan soveltaa yleisesti.

b)

Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien käyttöpaikkaa

Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä VOC-yhdisteitä sisältävien materiaalien käyttöpaikkaa sekä liuottimien käyttöalueiden (esimerkiksi pinnoituskoneiden, levityskoneiden tai maalauskaappien) täydellinen tai osittainen sulkeminen tai kotelointi. Poistettu ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä.

Tätä ei ehkä voida soveltaa, jos kotelointi vaikeuttaa pääsyä koneille toiminnan aikana.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa suljettavan/koteloitavan alueen muoto ja koko.

c)

Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä maalien/pinnoitteiden/liimojen/painovärien valmistelupaikkaa

Ilmanpoisto mahdollisimman lähellä maalien/pinnoitteiden/liimojen/painovärien valmistelupaikkaa (esimerkiksi sekoitusalueella). Poistettu ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä.

Voidaan soveltaa ainoastaan silloin, kun maalit/pinnoitteet/liimat/painovärit edellyttävät valmistelua.

d)

Ilmanpoisto kuivausprosesseista

Kuivausuuneissa/kuivaimissa on ilmanpoistojärjestelmä. Poistettu ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä.

Voidaan soveltaa vain kuivausprosesseihin.

e)

Kuivausuuneista/kuivaimista peräisin olevien hajapäästöjen ja lämpöhäviöiden minimointi joko tiivistämällä kuivausuunien/kuivaimien sisään- ja uloskäynnit tai käyttämällä kuivauksessa alipainetta.

Kuivausuunien/kuivaimien sisään- ja uloskäynnit tiivistetään VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ja lämpöhäviöiden minimoimiseksi. Tiivistys voidaan varmistaa esimerkiksi ilmasuihkujen tai -kaapimien, ovien, muovi- tai metalliverhojen taikka kaavareiden avulla. Vaihtoehtoisesti uuneja/kuivaimia pidetään alipaineessa.

Voidaan soveltaa vain silloin, kun käytetään kuivausuuneja/kuivaimia.

f)

Ilmanpoisto jäähdytysvyöhykkeeltä

Kun käsiteltävää pintaa/kappaletta jäähdytetään kuivauksen jälkeen, jäähdytysvyöhykkeellä oleva ilma poistetaan ja se voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä.

Voidaan soveltaa vain silloin, kun pintaa/kappaletta jäähdytetään kuivauksen jälkeen.

g)

Ilmanpoisto raaka-aineiden, liuottimien ja liuottimia sisältävien jätteiden varastoista

Poistetaan ilmaa raaka-ainevarastoista ja/tai yksittäisistä raaka-aineiden, liuottimien ja liuottimia sisältävien jätteiden säiliöistä. Ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä.

Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta suljettuihin säiliöihin eikä sellaisten raaka-aineiden, liuottimien ja liuottimia sisältävien jätteiden varastointiin, joiden höyrynpaine on alhainen ja myrkyllisyys vähäinen.

h)

Ilmanpoisto puhdistusalueilta

Poistetaan ilmaa alueilta, joilla puhdistetaan koneenosia ja laitteita orgaanisilla liuottimilla joko käsin tai automatisoidusti. Ilma voidaan käsitellä poistokaasujen käsittelyjärjestelmässä.

Voidaan soveltaa vain alueisiin, joilla koneenosia ja laitteita puhdistetaan orgaanisilla liuottimilla.

BAT15.   Poistokaasujen sisältämien VOC-päästöjen vähentämiseksi ja resurssitehokkuuden lisäämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| I. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien kerääminen ja talteenotto |
| a) | Tiivistäminen | Menetelmä orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi vähentämällä niiden lämpötila alle kastepisteen, jolloin höyryt nesteytyvät. Tarvittavan toimintalämpötilan mukaan käytetään erilaisia jäähdytysaineita, kuten jäähdytysvettä, jäähdytettyä vettä (lämpötila yleensä noin 5 °C), ammoniakkia tai propaania. | Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. |
| b) | Adsorptio käyttämällä aktiivihiiltä tai zeoliitteja | VOC-yhdisteet adsorboidaan aktiivihiilen, zeoliittien tai hiilikuitupaperin pintaan. Adsorbaatti desorboidaan myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. Jatkuvassa käytössä on yleensä käytössä rinnakkain enemmän kuin kaksi adsorboijaa, joista yksi on desorptiotilassa. Adsorptiota käytetään yleisesti myös väkevöintivaiheena lisäämään myöhemmin tehtävän hapetuksen tehokkuutta. | Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. |
| c) | Absorptio käyttämällä sopivaa nestettä | Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan sopivaa nestettä käyttämällä absorption avulla epäpuhtauksia, erityisesti liukoisia yhdisteitä ja kiintoainesta (pöly). Liuottimet voidaan ottaa talteen esimerkiksi käyttämällä tislausta tai termistä desorptiota.
  (Pölynpoisto, ks. BAT 18.) | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| II. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien lämpökäsittely ja energian talteenotto |
| d) | Käsittelemättömien poistokaasujen johtaminen polttolaitokseen | Osa käsittelemättömistä poistokaasuista tai ne kaikki johdetaan polttoilmana ja lisäpolttoaineena polttolaitokseen (mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset) höyryn ja/tai sähkön tuotantoa varten. | Ei voida soveltaa käsittelemättömiin poistokaasuihin, jotka sisältävät teollisuuspäästödirektiivin 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja aineita. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa turvallisuusnäkökohdat. |
| e) | Rekuperatiivinen terminen jälkipoltto | Terminen hapetus, jossa käytetään poistokaasujen lämpöä esimerkiksi prosessista tulevien käsittelemättömien poistokaasujen esilämmitykseen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| f) | Regeneratiivinen terminen jälkipoltto useita kerroksia tai venttiilitöntä pyörivää ilmanjakelulaitetta hyödyntämällä | Hapetin, jossa on useita kerroksia (kolme tai viisi), jotka on täytetty keraamisella materiaalilla. Kerrokset ovat lämmönvaihtimia, joita lämmitetään vuorotellen hapetuksesta peräisin olevilla poistokaasuilla. Sitten virtaussuunta käännetään hapettimeen tulevan ilman lämmittämiseksi. Virtaussuunta käännetään säännöllisesti. Venttiilittömässä pyörivässä ilmanjakelulaitteessa keraamista ainetta on yhdessä pyörivässä astiassa, joka on jaettu useaan sektoriin. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| g) | Katalyyttinen hapetus | VOC-yhdisteiden hapetuksessa käytetään apuna katalyyttia hapetuslämpötilan alentamiseksi ja polttoainekulutuksen vähentämiseksi. Poistokaasujen lämpö voidaan ottaa talteen rekuperatiivisten tai regeneratiivisten lämmönvaihtimien avulla. Käämilangan valmistuksesta peräisin olevien käsiteltävien poistokaasujen käsittelyyn käytetään korkeampia hapettumislämpötiloja (500–750 °C). | Sovellettavuutta saattaa rajoittaa katalyytin myrkkyjen läsnäolo. |
| III. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien käsittely ottamatta talteen liuottimia tai energiaa |
| h) | Käsiteltävien poistokaasujen biologinen käsittely | Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan pöly, ja ne johdetaan reaktoriin, jossa on biosuodattimen substraattia. Biosuodatin koostuu orgaanisesta materiaalista (kuten turpeesta, kanervasta, kompostista, juurista, kaarnasta, havupuuaineksesta tai niiden erilaisista yhdistelmistä) tai jostain inertistä materiaalista (kuten savesta, aktiivihiilestä tai polyuretaanista) koostuvasta pedistä, jossa luonnollisesti esiintyvät mikro-organismit hapettavat käsiteltävän poistokaasuvirran biologisesti hiilidioksidiksi, vedeksi, epäorgaanisiksi suoloiksi ja biomassaksi. Biosuodatin on herkkä pölylle, korkeille lämpötiloille tai käsiteltävien poistokaasujen suurelle vaihtelulle, kuten niiden tulolämpötilan tai VOC-pitoisuuden vaihtelulle. Lisäravinnesyöttö voi olla tarpeen. | Voidaan soveltaa vain biohajoavien liuottimien käsittelyyn. |
| i) | Terminen hapetus | VOC-yhdisteiden hapettaminen kuumentamalla käsiteltäviä poistokaasuja ilmalla tai hapella itsesyttymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan polttokammiossa ja korkean lämpötilan ylläpitäminen niin pitkään, että VOC-yhdisteet palavat hiilidioksidiksi ja vedeksi. | Voidaan soveltaa yleisesti. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

I. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien kerääminen ja talteenotto

a)

Tiivistäminen

Menetelmä orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi vähentämällä niiden lämpötila alle kastepisteen, jolloin höyryt nesteytyvät. Tarvittavan toimintalämpötilan mukaan käytetään erilaisia jäähdytysaineita, kuten jäähdytysvettä, jäähdytettyä vettä (lämpötila yleensä noin 5 °C), ammoniakkia tai propaania.

Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.

b)

Adsorptio käyttämällä aktiivihiiltä tai zeoliitteja

VOC-yhdisteet adsorboidaan aktiivihiilen, zeoliittien tai hiilikuitupaperin pintaan. Adsorbaatti desorboidaan myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. Jatkuvassa käytössä on yleensä käytössä rinnakkain enemmän kuin kaksi adsorboijaa, joista yksi on desorptiotilassa. Adsorptiota käytetään yleisesti myös väkevöintivaiheena lisäämään myöhemmin tehtävän hapetuksen tehokkuutta.

Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.

c)

Absorptio käyttämällä sopivaa nestettä

Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan sopivaa nestettä käyttämällä absorption avulla epäpuhtauksia, erityisesti liukoisia yhdisteitä ja kiintoainesta (pöly). Liuottimet voidaan ottaa talteen esimerkiksi käyttämällä tislausta tai termistä desorptiota.

(Pölynpoisto, ks. BAT 18.)

Voidaan soveltaa yleisesti.

II. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien lämpökäsittely ja energian talteenotto

d)

Käsittelemättömien poistokaasujen johtaminen polttolaitokseen

Osa käsittelemättömistä poistokaasuista tai ne kaikki johdetaan polttoilmana ja lisäpolttoaineena polttolaitokseen (mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset) höyryn ja/tai sähkön tuotantoa varten.

Ei voida soveltaa käsittelemättömiin poistokaasuihin, jotka sisältävät teollisuuspäästödirektiivin 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja aineita. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa turvallisuusnäkökohdat.

e)

Rekuperatiivinen terminen jälkipoltto

Terminen hapetus, jossa käytetään poistokaasujen lämpöä esimerkiksi prosessista tulevien käsittelemättömien poistokaasujen esilämmitykseen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

f)

Regeneratiivinen terminen jälkipoltto useita kerroksia tai venttiilitöntä pyörivää ilmanjakelulaitetta hyödyntämällä

Hapetin, jossa on useita kerroksia (kolme tai viisi), jotka on täytetty keraamisella materiaalilla. Kerrokset ovat lämmönvaihtimia, joita lämmitetään vuorotellen hapetuksesta peräisin olevilla poistokaasuilla. Sitten virtaussuunta käännetään hapettimeen tulevan ilman lämmittämiseksi. Virtaussuunta käännetään säännöllisesti. Venttiilittömässä pyörivässä ilmanjakelulaitteessa keraamista ainetta on yhdessä pyörivässä astiassa, joka on jaettu useaan sektoriin.

Voidaan soveltaa yleisesti.

g)

Katalyyttinen hapetus

VOC-yhdisteiden hapetuksessa käytetään apuna katalyyttia hapetuslämpötilan alentamiseksi ja polttoainekulutuksen vähentämiseksi. Poistokaasujen lämpö voidaan ottaa talteen rekuperatiivisten tai regeneratiivisten lämmönvaihtimien avulla. Käämilangan valmistuksesta peräisin olevien käsiteltävien poistokaasujen käsittelyyn käytetään korkeampia hapettumislämpötiloja (500–750 °C).

Sovellettavuutta saattaa rajoittaa katalyytin myrkkyjen läsnäolo.

III. Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien käsittely ottamatta talteen liuottimia tai energiaa

h)

Käsiteltävien poistokaasujen biologinen käsittely

Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan pöly, ja ne johdetaan reaktoriin, jossa on biosuodattimen substraattia. Biosuodatin koostuu orgaanisesta materiaalista (kuten turpeesta, kanervasta, kompostista, juurista, kaarnasta, havupuuaineksesta tai niiden erilaisista yhdistelmistä) tai jostain inertistä materiaalista (kuten savesta, aktiivihiilestä tai polyuretaanista) koostuvasta pedistä, jossa luonnollisesti esiintyvät mikro-organismit hapettavat käsiteltävän poistokaasuvirran biologisesti hiilidioksidiksi, vedeksi, epäorgaanisiksi suoloiksi ja biomassaksi. Biosuodatin on herkkä pölylle, korkeille lämpötiloille tai käsiteltävien poistokaasujen suurelle vaihtelulle, kuten niiden tulolämpötilan tai VOC-pitoisuuden vaihtelulle. Lisäravinnesyöttö voi olla tarpeen.

Voidaan soveltaa vain biohajoavien liuottimien käsittelyyn.

i)

Terminen hapetus

VOC-yhdisteiden hapettaminen kuumentamalla käsiteltäviä poistokaasuja ilmalla tai hapella itsesyttymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan polttokammiossa ja korkean lämpötilan ylläpitäminen niin pitkään, että VOC-yhdisteet palavat hiilidioksidiksi ja vedeksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL) esitetään näiden BAT-päätelmien taulukoissa 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 ja 35.

BAT16.   VOC-yhdisteiden puhdistusjärjestelmän energiankulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Poistokaasujen käsittelyjärjestelmään johdettavan VOC-pitoisuuden ylläpitäminen taajuusmuuttajalla varustettujen puhaltimien avulla | Keskitetyissä poistokaasujen käsittelyjärjestelmissä käytetään taajuusmuuttajalla varustettua puhallinta säätämään ilmavirtaus kulloinkin käynnissä olevista laitteista tulevia poistokaasuja vastaavaksi. | Voidaan soveltaa vain keskitetyissä poistokaasujen käsittelyjärjestelmissä panosprosesseissa, kuten painamisessa. |
| b) | Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien sisäinen väkevöinti | Käsiteltäviä poistokaasuja kierrätetään (sisäisesti) prosessissa kuivausuuneissa/kuivaimissa ja/tai maalauskaapeissa, jolloin kaasujen VOC-pitoisuus kasvaa ja poistokaasujärjestelmän puhdistustehokkuus paranee. | Sovellettavuutta saattavat rajoittaa terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tekijät, kuten alempi räjähdysraja, sekä tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. |
| c) | Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien ulkoinen väkevöinti adsorption avulla | Käsiteltävien poistokaasujen liuotinpitoisuutta lisätään kierrättämällä maalauskaapin prosessi-ilmaa jatkuvasti adsorptiolaitteiston läpi mahdollisesti yhdessä kuivausuunin/kuivaimen käsittelemättömien poistokaasujen kanssa. Laitteistoon voivat sisältyä:






  — | kiinteäpetiadsorboija, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliittia |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Poistokaasujen käsittelyjärjestelmään johdettavan VOC-pitoisuuden ylläpitäminen taajuusmuuttajalla varustettujen puhaltimien avulla

Keskitetyissä poistokaasujen käsittelyjärjestelmissä käytetään taajuusmuuttajalla varustettua puhallinta säätämään ilmavirtaus kulloinkin käynnissä olevista laitteista tulevia poistokaasuja vastaavaksi.

Voidaan soveltaa vain keskitetyissä poistokaasujen käsittelyjärjestelmissä panosprosesseissa, kuten painamisessa.

b)

Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien sisäinen väkevöinti

Käsiteltäviä poistokaasuja kierrätetään (sisäisesti) prosessissa kuivausuuneissa/kuivaimissa ja/tai maalauskaapeissa, jolloin kaasujen VOC-pitoisuus kasvaa ja poistokaasujärjestelmän puhdistustehokkuus paranee.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät tekijät, kuten alempi räjähdysraja, sekä tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot.

c)

Käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien ulkoinen väkevöinti adsorption avulla

Käsiteltävien poistokaasujen liuotinpitoisuutta lisätään kierrättämällä maalauskaapin prosessi-ilmaa jatkuvasti adsorptiolaitteiston läpi mahdollisesti yhdessä kuivausuunin/kuivaimen käsittelemättömien poistokaasujen kanssa. Laitteistoon voivat sisältyä:

—

kiinteäpetiadsorboija, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliittia

| — | leijukerrosadsorboija, jossa on aktiivihiiltä |
| --- | --- |

—

leijukerrosadsorboija, jossa on aktiivihiiltä

| — | adsorptioroottori, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliittia |
| --- | --- |

—

adsorptioroottori, jossa on aktiivihiiltä tai zeoliittia

| — | molekyyliseula. |
| --- | --- |

—

molekyyliseula.

Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että väkevöinti vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.

d)

Plenum-tekniikka poistokaasujen määrän vähentämiseksi

Kuivausuuneista/kuivaimista peräisin olevia käsittelemättömiä poistokaasuja johdetaan suureen kammioon (plenum), ja osa niistä kierrätetään takaisin kuivausuunien/kuivaimien tuloilmaksi. Plenumiin kertyvä ylijäämäilma johdetaan poistokaasujen käsittelyjärjestelmään. Kierrättämisen ansiosta kuivausuunien/kuivaimien ilman VOC-pitoisuus kasvaa ja poistokaasujen määrä vähenee.

Voidaan soveltaa yleisesti.

1.1.11.2   NOX- ja CO-päästöt

BAT17.   Poistokaasujen sisältämien NOX-päästöjen vähentämiseksi ja käsittelemättömien poistokaasujen sisältämien liuottimien lämpökäsittelystä vapautuvien CO-päästöjen rajoittamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Lämpökäsittelyolosuhteiden optimointi (suunnittelu ja toiminta) | Polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteistojen/laitteiden hyvä suunnittelu yhdistetään palamisolosuhteiden optimointiin (esimerkiksi hallitsemalla palamisparametreja, kuten lämpötilaa ja viipymäaikaa) käyttämällä tai käyttämättä automaattisia järjestelmiä sekä toimittajan suositusten mukaiseen polttojärjestelmän säännölliseen suunniteltuun huoltoon. | Suunnittelun osalta sovellettavuus olemassa oleviin laitoksiin voi olla rajoitettua. |
| b) | Low-NOX-polttimien käyttö | Liekin huippulämpötilaa alennetaan polttokammiossa, mikä johtaa palamisen viivästymisen lisäksi täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Lisäksi pidennetään viipymäaikaa, jotta VOC-yhdisteiden hävittämisessä saavutetaan toivottu tulos. | Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa suunnitteluun ja/tai käyttöön liittyvät rajoitteet. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Lämpökäsittelyolosuhteiden optimointi (suunnittelu ja toiminta)

Polttokammioiden, polttimien ja niihin liittyvien laitteistojen/laitteiden hyvä suunnittelu yhdistetään palamisolosuhteiden optimointiin (esimerkiksi hallitsemalla palamisparametreja, kuten lämpötilaa ja viipymäaikaa) käyttämällä tai käyttämättä automaattisia järjestelmiä sekä toimittajan suositusten mukaiseen polttojärjestelmän säännölliseen suunniteltuun huoltoon.

Suunnittelun osalta sovellettavuus olemassa oleviin laitoksiin voi olla rajoitettua.

b)

Low-NOX-polttimien käyttö

Liekin huippulämpötilaa alennetaan polttokammiossa, mikä johtaa palamisen viivästymisen lisäksi täydelliseen palamiseen sekä lämmön suurempaan siirtymiseen (liekin suurempaan säteilykykyyn). Lisäksi pidennetään viipymäaikaa, jotta VOC-yhdisteiden hävittämisessä saavutetaan toivottu tulos.

Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa suunnitteluun ja/tai käyttöön liittyvät rajoitteet.

Taulukko 1

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso poistokaasujen sisältämille NOX-päästöille ja suuntaa-antava päästötaso käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelystä peräisin olevien poistokaasujen sisältämille CO-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso  (21)

  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) | Suuntaa-antava päästötaso  (21)

  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130  (22) | Ei suuntaa-antavaa tasoa |
| CO | Ei BAT-päästötasoa | 20–150 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso  (21)

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

Suuntaa-antava päästötaso  (21)

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

NOX

mg/Nm3

20–130  (22)

Ei suuntaa-antavaa tasoa

CO

Ei BAT-päästötasoa

20–150

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.1.11.3   Pölypäästöt

BAT18.   Käsiteltävän kappaleen pinnan valmistelu-, leikkaamis-, pinnoitus-/maalaus- ja viimeistelyprosesseista vapautuvien poistokaasujen sisältämien pölypäästöjen vähentämiseksi taulukossa 2 lueteltujen toimialojen ja prosessien osalta parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Märkäerotusmaalauskaappi (kiertävä vesiverho) | Vesiverho, joka valuu pystysuoraan alas pitkin maalauskaapin takaseinää, kerää ohiruiskutteen maalihiukkaset. Veden ja maalin seos kerätään varastointialtaaseen ja vesi kierrätetään uudelleen. |
| b) | Märkäpesu | Maalihiukkaset ja muu pöly erotetaan käsiteltävistä poistokaasuista pesurijärjestelmissä sekoittamalla kaasut voimakkaasti veteen (VOC-yhdisteiden poisto, ks. BAT 15c). |
| c) | Ohiruiskutteen kuivaerotus käyttäen apuna esipäällystettä | Ohiruiskutteen kuivaerotusprosessi, jossa käytetään kalvosuodattimia sekä kalvojen esipäällysteenä kalkkikiveä, joka estää hiukkasten tarttumista kalvoihin. |
| d) | Ohiruiskutteen kuivaerotus suodattimia hyödyntäen | Mekaaninen erotusjärjestelmä, jossa käytetään esimerkiksi kartonkia, kangasta tai sintteriä. |
| e) | Sähkösuodatin | Sähkösuodattimessa hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Kuivassa sähkösuodattimessa kerätyt aineet poistetaan mekaanisesti (esimerkiksi ravistelemalla, värähtelyllä, paineilmalla). Märässä sähkösuodattimessa ne huuhdellaan sopivalla nesteellä, tavallisesti vesipohjaisella erotusaineella. |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Märkäerotusmaalauskaappi (kiertävä vesiverho)

Vesiverho, joka valuu pystysuoraan alas pitkin maalauskaapin takaseinää, kerää ohiruiskutteen maalihiukkaset. Veden ja maalin seos kerätään varastointialtaaseen ja vesi kierrätetään uudelleen.

b)

Märkäpesu

Maalihiukkaset ja muu pöly erotetaan käsiteltävistä poistokaasuista pesurijärjestelmissä sekoittamalla kaasut voimakkaasti veteen (VOC-yhdisteiden poisto, ks. BAT 15c).

c)

Ohiruiskutteen kuivaerotus käyttäen apuna esipäällystettä

Ohiruiskutteen kuivaerotusprosessi, jossa käytetään kalvosuodattimia sekä kalvojen esipäällysteenä kalkkikiveä, joka estää hiukkasten tarttumista kalvoihin.

d)

Ohiruiskutteen kuivaerotus suodattimia hyödyntäen

Mekaaninen erotusjärjestelmä, jossa käytetään esimerkiksi kartonkia, kangasta tai sintteriä.

e)

Sähkösuodatin

Sähkösuodattimessa hiukkaset varataan sähköisesti ja erotetaan sähkökentän avulla. Kuivassa sähkösuodattimessa kerätyt aineet poistetaan mekaanisesti (esimerkiksi ravistelemalla, värähtelyllä, paineilmalla). Märässä sähkösuodattimessa ne huuhdellaan sopivalla nesteellä, tavallisesti vesipohjaisella erotusaineella.

Taulukko 2

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot poistokaasujen sisältämille pölypäästöille

| Muuttuja | Toimiala | Prosessi | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pöly | Ajoneuvojen maalaus | Ruiskutus | mg/Nm3 | < 1–3 |
| Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoitus/maalaus | Ruiskutus |
| Ilma-alusten maalaus | Valmistelu (esimerkiksi hionta, puhallus), pinnoitus/maalaus |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen | Ruiskutus |
| Puupintojen maalaus | Valmistelu, maalaus |

Muuttuja

Toimiala

Prosessi

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

Pöly

Ajoneuvojen maalaus

Ruiskutus

mg/Nm3

< 1–3

Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoitus/maalaus

Ruiskutus

Ilma-alusten maalaus

Valmistelu (esimerkiksi hionta, puhallus), pinnoitus/maalaus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen

Ruiskutus

Puupintojen maalaus

Valmistelu, maalaus

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.1.12   Energiatehokkuus

BAT19.   Energian käyttämiseksi tehokkaasti parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä seuraavassa esitettyjen menetelmien c–h asianmukaista yhdistelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| Hallintamenetelmät |
| a) | Energiatehokkuussuunnitelma | Osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) energiatehokkuussuunnitelmaan sisältyy toiminnon ominaisenergiankulutuksen määrittäminen ja laskenta, tärkeimpien vuotuisten tulosindikaattorien asettaminen (yksikkönä esimerkiksi MWh/tuotetonni) sekä säännöllisten parannustavoitteiden ja niihin liittyvien toimien suunnittelu. Suunnitelma mukautetaan laitoksen erityispiirteisiin muun muassa suoritettavien prosessien, materiaalien ja tuotteiden mukaisesti. | Energiatehokkuussuunnitelman ja energiatasekirjanpidon yksityiskohtaisuuden taso ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä käytettyjen energialähteiden tyyppiin. Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos orgaanisilla liuottimilla tapahtuvaa pintakäsittelytoimintaa suoritetaan osana suurempaa laitosta, edellyttäen, että suuremman laitoksen energiatehokkuussuunnitelma ja energiatasekirjanpito kattavat pintakäsittelytoiminnan riittävästi. |
| b) | Energiatasekirjanpito | Laaditaan kerran vuodessa energiatasekirjanpito, jossa esitetään energian kulutus ja tuotanto (energian muualle toimitus mukaan luettuna) jaoteltuna lähteen tyypin mukaan (esimerkiksi sähkö, fossiiliset polttoaineet, uusiutuva energia, laitokselle toimitettu lämpö ja/tai jäähdytys). Tähän sisältyvät seuraavat tiedot:






  i) | orgaanisilla liuottimilla suoritettavan pintakäsittelytoiminnan energiarajojen määrittäminen; |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Hallintamenetelmät

a)

Energiatehokkuussuunnitelma

Osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) energiatehokkuussuunnitelmaan sisältyy toiminnon ominaisenergiankulutuksen määrittäminen ja laskenta, tärkeimpien vuotuisten tulosindikaattorien asettaminen (yksikkönä esimerkiksi MWh/tuotetonni) sekä säännöllisten parannustavoitteiden ja niihin liittyvien toimien suunnittelu. Suunnitelma mukautetaan laitoksen erityispiirteisiin muun muassa suoritettavien prosessien, materiaalien ja tuotteiden mukaisesti.

Energiatehokkuussuunnitelman ja energiatasekirjanpidon yksityiskohtaisuuden taso ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä käytettyjen energialähteiden tyyppiin. Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos orgaanisilla liuottimilla tapahtuvaa pintakäsittelytoimintaa suoritetaan osana suurempaa laitosta, edellyttäen, että suuremman laitoksen energiatehokkuussuunnitelma ja energiatasekirjanpito kattavat pintakäsittelytoiminnan riittävästi.

b)

Energiatasekirjanpito

Laaditaan kerran vuodessa energiatasekirjanpito, jossa esitetään energian kulutus ja tuotanto (energian muualle toimitus mukaan luettuna) jaoteltuna lähteen tyypin mukaan (esimerkiksi sähkö, fossiiliset polttoaineet, uusiutuva energia, laitokselle toimitettu lämpö ja/tai jäähdytys). Tähän sisältyvät seuraavat tiedot:

i)

orgaanisilla liuottimilla suoritettavan pintakäsittelytoiminnan energiarajojen määrittäminen;

| ii) | tiedot energiankulutuksesta toimitettuna energiana; |
| --- | --- |

ii)

tiedot energiankulutuksesta toimitettuna energiana;

| iii) | tiedot laitoksesta muualle toimitetusta energiasta; |
| --- | --- |

iii)

tiedot laitoksesta muualle toimitetusta energiasta;

| iv) | energiavirtoja koskevat tiedot (esimerkiksi Sankey-kaaviot tai energiataseet), jotka osoittavat, miten energiaa käytetään prosessissa. |
| --- | --- |

iv)

energiavirtoja koskevat tiedot (esimerkiksi Sankey-kaaviot tai energiataseet), jotka osoittavat, miten energiaa käytetään prosessissa.

Energiatasekirjanpito mukautetaan laitoksen erityispiirteisiin muun muassa suoritettavien prosessien ja materiaalien mukaisesti.

Prosessiin liittyvät menetelmät

c)

Jäähdytettyjä tai lämmitettyjä nesteitä sisältävien säiliöiden ja astioiden sekä poltto- ja höyryjärjestelmien lämmöneristys

Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi

| — | käyttämällä kaksivaippaisia säiliöitä; |
| --- | --- |

—

käyttämällä kaksivaippaisia säiliöitä;

| — | käyttämällä esieristettyjä säiliöitä; |
| --- | --- |

—

käyttämällä esieristettyjä säiliöitä;

| — | eristämällä polttolaitteistoja, höyryputkia ja jäähdytettyjä tai lämmitettyjä nesteitä sisältäviä putkia. |
| --- | --- |

—

eristämällä polttolaitteistoja, höyryputkia ja jäähdytettyjä tai lämmitettyjä nesteitä sisältäviä putkia.

Voidaan soveltaa yleisesti.

d)

Lämmön talteenotto yhteistuotannon avulla – sähkön ja lämmön yhteistuotanto tai kolmoistuotanto (sähkön, lämmön ja jäähdytyksen tuotanto)

Lämmön talteenotto (lähinnä höyryjärjestelmästä) kuuman veden / höyryn tuottamiseksi teollisiin prosesseihin/toimintoihin. Kolmoistuotanto on yhteistuotantojärjestelmä, jossa on absorptiojäähdytyslaite, jolla tuotetaan jäähdytettyä vettä matalalämpötilaisen lämmön avulla.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa laitoksen sijoittelu, kuumien kaasuvirtojen ominaisuudet (esimerkiksi virtausnopeus, lämpötila) ja sopivan lämmöntarpeen puute.

e)

Lämmön talteenotto kuumista kaasuvirroista

Energian talteenotto (esimerkiksi kuivaimista tai jäähdytysvyöhykkeiltä saatavista) kuumista kaasuvirroista esimerkiksi kierrättämällä niitä prosesseissa prosessi-ilmana käyttämällä lämmönvaihtimia tai kierrättämällä kaasuvirtoja ulkoisesti.

f)

Prosessi-ilman ja käsittelemättömien poistokaasujen virtauksen säätö

Prosessi-ilman ja käsittelemättömien poistokaasujen virtauksen säätö tarpeen mukaan. Tähän sisältyy ilmanvaihdon vähentäminen joutokäynnin tai huollon ajaksi.

Voidaan soveltaa yleisesti.

g)

Maalauskaapin käsittelemättömien poistokaasujen takaisinkierrätys

Maalauskaapin käsittelemättömien poistokaasujen kerääminen ja takaisinkierrätys sekä tehokas ohiruiskutteen erottaminen. Energiankulutus on pienempi kuin ulkoilmaa käytettäessä.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa terveys- ja turvallisuusnäkökohdat.

h)

Lämpimän ilman kierron optimointi suurissa kuivauskammioissa ilman pyörteyttimen avulla

Ilmaa puhalletaan vain kuivauskammion yhteen osaan ja ilma jaetaan ilman pyörteyttimellä, joka muuttaa laminaarisen ilmavirran toivotuksi pyörteiseksi ilmavirraksi.

Voidaan soveltaa vain ruiskutusta hyödyntävillä toimialoilla.

Taulukko 3

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset ominaisenergiankulutuksen ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL-tasot)

| Toimiala | Tuotetyyppi | Yksikkö | BAT-AEPL-tasot
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvojen maalaus | Henkilöautot | MWh/maalattu ajoneuvo | 0,5–1,3 |
| Pakettiautot | 0,8–2 |
| Rekkojen ohjaamot | 1–2 |
| Rekat | 0,3–0,5 |
| Kelapinnoitus | Teräs- ja/tai alumiinikela | kWh/m2 kelapinnoitetta | 0,2–2,5  (23) |
| Tekstiilien, folion ja paperin pinnoitus/maalaus | Tekstiilien pinnoitus polyuretaanilla ja/tai polyvinyylikloridilla | kWh/m2 pinnoitettua pintaa | 1–5 |
| Käämilangan valmistus | Langat, joiden keskihalkaisija > 0,1 mm | kWh/kg lakattua lankaa | < 5 |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen | Kaikki tuotetyypit | kWh/m2 pinnoitettua/maalattua pintaa | 0,3–1,5 |
| Heatset-rainaoffset-painatus | Kaikki tuotetyypit | Wh/m2 painettua alaa | 4–14 |
| Fleksopaino ja muu syväpaino kuin julkaisusyväpaino | Kaikki tuotetyypit | Wh/m2 painettua alaa | 50–350 |
| Julkaisusyväpaino | Kaikki tuotetyypit | Wh/m2 painettua alaa | 10–30 |

Toimiala

Tuotetyyppi

Yksikkö

BAT-AEPL-tasot

(vuosikeskiarvo)

Ajoneuvojen maalaus

Henkilöautot

MWh/maalattu ajoneuvo

0,5–1,3

Pakettiautot

0,8–2

Rekkojen ohjaamot

1–2

Rekat

0,3–0,5

Kelapinnoitus

Teräs- ja/tai alumiinikela

kWh/m2 kelapinnoitetta

0,2–2,5  (23)

Tekstiilien, folion ja paperin pinnoitus/maalaus

Tekstiilien pinnoitus polyuretaanilla ja/tai polyvinyylikloridilla

kWh/m2 pinnoitettua pintaa

1–5

Käämilangan valmistus

Langat, joiden keskihalkaisija > 0,1 mm

kWh/kg lakattua lankaa

< 5

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen

Kaikki tuotetyypit

kWh/m2 pinnoitettua/maalattua pintaa

0,3–1,5

Heatset-rainaoffset-painatus

Kaikki tuotetyypit

Wh/m2 painettua alaa

4–14

Fleksopaino ja muu syväpaino kuin julkaisusyväpaino

Kaikki tuotetyypit

Wh/m2 painettua alaa

50–350

Julkaisusyväpaino

Kaikki tuotetyypit

Wh/m2 painettua alaa

10–30

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 19b.

1.1.13   Veden käyttö ja jäteveden syntyminen

BAT20.   Vedenkulutuksen ja vettä hyödyntävistä prosesseista (esimerkiksi rasvanpoistosta, puhdistuksesta, pintakäsittelystä tai märkäpesusta) peräisin olevan jäteveden syntymisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a ja seuraavassa esitettyjen muiden menetelmien asianmukaista yhdistelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset | Vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa






  — | laitoksen vuokaaviot ja vesimassatase |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset

Vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset ovat osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Niihin sisältyvät muun muassa

—

laitoksen vuokaaviot ja vesimassatase

| — | vesitehokkuustavoitteiden vahvistaminen |
| --- | --- |

—

vesitehokkuustavoitteiden vahvistaminen

| — | vedenkäytön optimointimenetelmien (kuten vedenkäytön hallinnan, veden kierrätyksen sekä vuotojen havaitsemisen ja korjaamisen) toteuttaminen. |
| --- | --- |

—

vedenkäytön optimointimenetelmien (kuten vedenkäytön hallinnan, veden kierrätyksen sekä vuotojen havaitsemisen ja korjaamisen) toteuttaminen.

Vesitarkastuksia suoritetaan vähintään kerran vuodessa.

Vedenhallintasuunnitelman ja vesitarkastusten yksityiskohtaisuuden taso ja luonne ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen. Tätä voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos orgaanisilla liuottimilla tapahtuvaa pintakäsittelytoimintaa suoritetaan osana suurempaa laitosta, edellyttäen, että suuremman laitoksen vedenhallintasuunnitelma ja vesitarkastukset kattavat pintakäsittelytoiminnan riittävästi.

b)

Käänteinen kaskadihuuhtelu

Monivaiheinen huuhtelu, jossa vesi virtaa vastakkaiseen suuntaan kuin käsiteltävä kappale/pinta. Menetelmän ansiosta tehokas huuhtelu vähäisellä vedenkulutuksella on mahdollista.

Voidaan soveltaa silloin, kun käytetään huuhteluprosesseja.

c)

Veden uudelleenkäyttö ja/tai kierrätys

Käytetään uudelleen ja/tai kierrätetään vesivirtoja (kuten käytettyä huuhteluvettä tai märkäpesurin poistovettä). Tarvittaessa vesivirrat käsitellään ensin käyttäen ioninvaihdon tai suodatuksen kaltaisia menetelmiä (ks. BAT 21). Veden uudelleenkäyttö-/kierrätysastetta rajoittavat laitoksen vesitase, veden sisältämät epäpuhtaudet ja/tai vesivirtojen ominaisuudet.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 4

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset ominaisvedenkulutuksen ympäristötehokkuustasot (BAT-AEPL-tasot)

| Toimiala | Tuotetyyppi | Yksikkö | BAT-AEPL-tasot
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ajoneuvojen maalaus | Henkilöautot | m3/maalattu ajoneuvo | 0,5–1,3 |
| Pakettiautot | 1–2,5 |
| Rekkojen ohjaamot | 0,7–3 |
| Rekat | 1–5 |
| Kelapinnoitus | Teräs- ja/tai alumiinikelat | l/m2 kelapinnoitetta | 0,2–1,3  (24) |
| Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen | Kaksiosaiset DWI-juomatölkit | l/1 000 tölkkiä | 90–110 |

Toimiala

Tuotetyyppi

Yksikkö

BAT-AEPL-tasot

(vuosikeskiarvo)

Ajoneuvojen maalaus

Henkilöautot

m3/maalattu ajoneuvo

0,5–1,3

Pakettiautot

1–2,5

Rekkojen ohjaamot

0,7–3

Rekat

1–5

Kelapinnoitus

Teräs- ja/tai alumiinikelat

l/m2 kelapinnoitetta

0,2–1,3  (24)

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen

Kaksiosaiset DWI-juomatölkit

l/1 000 tölkkiä

90–110

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 20a.

1.1.14   Päästöt veteen

BAT21.   Veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi ja/tai vettä hyödyntävistä prosesseista (esimerkiksi rasvanpoistosta, puhdistuksesta, pintakäsittelystä tai märkäpesusta) peräisin olevan veden uudelleenkäytön ja kierrätyksen helpottamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa |
| --- | --- | --- |
| Esikäsittely ja mekaaninen ja yleinen käsittely |
| a) | Tasaus | Virtausten ja epäpuhtauskuormien tasapainottaminen käyttäen säiliöitä tai muita hallintamenetelmiä. | Kaikki epäpuhtaudet |
| b) | Neutralointi | Jäteveden pH:n säätäminen neutraaliksi (noin pH 7). | Hapot, alkalit |
| c) | Fysikaalinen erottelu, esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekanerottimilla, esiselkeytysaltailla tai magneettisella erottamisella | Karkea kiintoaines, suspendoitunut kiintoaines, metallihiukkaset |
| Fysikaalis-kemiallinen käsittely |
| d) | Adsorptio | Liukenevien aineiden (liuenneiden aineiden) poistaminen jätevedestä siirtämällä ne kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (yleensä aktiivihiilen) pintaan. | Adsorboituvat liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi AOX |
| e) | Tyhjötislaus | Epäpuhtauksien poisto jäteveden lämpökäsittelyllä alhaisessa paineessa. | Liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, jotka voidaan tislata, esimerkiksi eräät liuottimet |
| f) | Saostaminen | Liuenneiden epäpuhtauksien muuttaminen liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä saostusaineita. Muodostuneet kiinteät sakat erotetaan seuraavaksi selkeyttämällä, flotaatiolla tai suodattamalla. | Saostuvat liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi metallit |
| g) | Kemiallinen pelkistys | Kemiallinen pelkistäminen tarkoittaa epäpuhtauksien muuntamista pelkistävien kemikaalien avulla samanlaisiksi, mutta vähemmän haitallisiksi tai vaarallisiksi yhdisteiksi. | Pelkistyvät liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi kuudenarvoinen kromi (Cr(VI)) |
| h) | Ioninvaihto | Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen. | Ioniset liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi metallit |
| i) | Strippaus | Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien poistaminen vesifaasista nesteen läpi ohjattavalla kaasufaasilla (kuten höyryllä, typellä tai ilmalla). Poistotehokkuutta voidaan parantaa lisäämällä lämpötilaa tai vähentämällä painetta. | Puhdistettavissa olevat epäpuhtaudet, esimerkiksi eräät adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) |
| Biologinen käsittely |
| j) | Biologinen käsittely | Mikro-organismien käyttö jäteveden käsittelyyn (esimerkiksi anaerobinen käsittely, aerobinen käsittely). | Biologisesti hajoavat orgaaniset yhdisteet |
| Viimeinen kiintoaineksen poisto |
| k) | Koagulaatio ja flokkulaatio | Koagulaatiota ja flokkulaatiota käytetään erottamaan suspendoituneet kiintoaineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiintoaineiden. Flokkulaatio on hellävarainen sekoitusvaihe, jonka aikana mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja. Sitä voidaan helpottaa lisäämällä polymeerejä. | Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet metallit |
| l) | Selkeytys | Suspendoituneiden hiukkasten erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä. |
| m) | Suodatus | Kiintoaineiden erottaminen jätevedestä johtamalla jätevesi huokoisen materiaalin lävitse (esimerkiksi hiekkasuodatus, nano-, mikro- tai ultrasuodatus). |
| n) | Flotaatio | Kiinteiden ja nestemäisten hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla ne kaasukupliin, tavallisesti ilmaan. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle, ja ne kootaan kuorimakauhoilla. |

Menetelmä

Kuvaus

Epäpuhtaudet, joihin menetelmällä voidaan vaikuttaa

Esikäsittely ja mekaaninen ja yleinen käsittely

a)

Tasaus

Virtausten ja epäpuhtauskuormien tasapainottaminen käyttäen säiliöitä tai muita hallintamenetelmiä.

Kaikki epäpuhtaudet

b)

Neutralointi

Jäteveden pH:n säätäminen neutraaliksi (noin pH 7).

Hapot, alkalit

c)

Fysikaalinen erottelu, esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekanerottimilla, esiselkeytysaltailla tai magneettisella erottamisella

Karkea kiintoaines, suspendoitunut kiintoaines, metallihiukkaset

Fysikaalis-kemiallinen käsittely

d)

Adsorptio

Liukenevien aineiden (liuenneiden aineiden) poistaminen jätevedestä siirtämällä ne kiinteiden, hyvin huokoisten hiukkasten (yleensä aktiivihiilen) pintaan.

Adsorboituvat liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi AOX

e)

Tyhjötislaus

Epäpuhtauksien poisto jäteveden lämpökäsittelyllä alhaisessa paineessa.

Liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, jotka voidaan tislata, esimerkiksi eräät liuottimet

f)

Saostaminen

Liuenneiden epäpuhtauksien muuttaminen liukenemattomiksi yhdisteiksi lisäämällä saostusaineita. Muodostuneet kiinteät sakat erotetaan seuraavaksi selkeyttämällä, flotaatiolla tai suodattamalla.

Saostuvat liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi metallit

g)

Kemiallinen pelkistys

Kemiallinen pelkistäminen tarkoittaa epäpuhtauksien muuntamista pelkistävien kemikaalien avulla samanlaisiksi, mutta vähemmän haitallisiksi tai vaarallisiksi yhdisteiksi.

Pelkistyvät liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi kuudenarvoinen kromi (Cr(VI))

h)

Ioninvaihto

Ionisten epäpuhtauksien kerääminen jätevedestä ja niiden korvaaminen hyväksyttävämmillä ioneilla ioninvaihtohartsin avulla. Epäpuhtaudet otetaan väliaikaisesti talteen ja päästetään myöhemmin regenerointi- tai vastahuuhtelunesteeseen.

Ioniset liuenneet ei-biohajoavat tai inhiboivat epäpuhtaudet, esimerkiksi metallit

i)

Strippaus

Puhdistettavissa olevien epäpuhtauksien poistaminen vesifaasista nesteen läpi ohjattavalla kaasufaasilla (kuten höyryllä, typellä tai ilmalla). Poistotehokkuutta voidaan parantaa lisäämällä lämpötilaa tai vähentämällä painetta.

Puhdistettavissa olevat epäpuhtaudet, esimerkiksi eräät adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)

Biologinen käsittely

j)

Biologinen käsittely

Mikro-organismien käyttö jäteveden käsittelyyn (esimerkiksi anaerobinen käsittely, aerobinen käsittely).

Biologisesti hajoavat orgaaniset yhdisteet

Viimeinen kiintoaineksen poisto

k)

Koagulaatio ja flokkulaatio

Koagulaatiota ja flokkulaatiota käytetään erottamaan suspendoituneet kiintoaineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiintoaineiden. Flokkulaatio on hellävarainen sekoitusvaihe, jonka aikana mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja. Sitä voidaan helpottaa lisäämällä polymeerejä.

Suspendoitunut kiintoaines ja hiukkasiin kiinnittyneet metallit

l)

Selkeytys

Suspendoituneiden hiukkasten erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä.

m)

Suodatus

Kiintoaineiden erottaminen jätevedestä johtamalla jätevesi huokoisen materiaalin lävitse (esimerkiksi hiekkasuodatus, nano-, mikro- tai ultrasuodatus).

n)

Flotaatio

Kiinteiden ja nestemäisten hiukkasten erottaminen jätevedestä sitomalla ne kaasukupliin, tavallisesti ilmaan. Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle, ja ne kootaan kuorimakauhoilla.

Taulukko 5

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot vastaanottavaan vesistöön johdettaville suorille päästöille

| Aine/muuttuja | Toimiala | BAT-päästötaso  (25) |
| --- | --- | --- |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | Ajoneuvojen maalaus
  Kelapinnoitus
  Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) | 5–30 mg/l |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD)  (26) | 30–150 mg/l |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluoridi (F-)  (27) | 2–25 mg/l |
| Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä) | Ajoneuvojen maalaus
  Kelapinnoitus | 0,05–0,4 mg/l |
| Sinkki (ilmaistuna Zn:nä) | 0,05–0,6 mg/l  (28) |
| Kokonaiskromi (ilmaistuna Cr:nä)  (29) | Ilma-alusten maalaus
  Kelapinnoitus | 0,01–0,15 mg/l |
| Kuudenarvoinen kromi (ilmaistuna Cr(VI):nä)  (30) | 0,01–0,05 mg/l |

Aine/muuttuja

Toimiala

BAT-päästötaso  (25)

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

Ajoneuvojen maalaus

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

5–30 mg/l

Kemiallinen hapenkulutus (COD)  (26)

30–150 mg/l

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)

0,1–0,4 mg/l

Fluoridi (F-)  (27)

2–25 mg/l

Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä)

Ajoneuvojen maalaus

Kelapinnoitus

0,05–0,4 mg/l

Sinkki (ilmaistuna Zn:nä)

0,05–0,6 mg/l  (28)

Kokonaiskromi (ilmaistuna Cr:nä)  (29)

Ilma-alusten maalaus

Kelapinnoitus

0,01–0,15 mg/l

Kuudenarvoinen kromi (ilmaistuna Cr(VI):nä)  (30)

0,01–0,05 mg/l

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 12.

Taulukko 6

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot vastaanottavaan vesistöön johdettaville epäsuorille päästöille

| Aine/muuttuja | Toimiala | BAT-päästötaso  (31)
   (32) |
| --- | --- | --- |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) | Ajoneuvojen maalaus
  Kelapinnoitus
  Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluoridi (F-)  (33) | 2–25 mg/l |
| Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä) | Ajoneuvojen maalaus
  Kelapinnoitus | 0,05–0,4 mg/l |
| Sinkki (ilmaistuna Zn:nä) | 0,05–0,6 mg/l  (34) |
| Kokonaiskromi (ilmaistuna Cr:nä)  (35) | Ilma-alusten maalaus
  Kelapinnoitus | 0,01–0,15 mg/l |
| Kuudenarvoinen kromi (ilmaistuna Cr(VI):nä)  (36) | 0,01–0,05 mg/l |

Aine/muuttuja

Toimiala

BAT-päästötaso  (31)
   (32)

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)

Ajoneuvojen maalaus

Kelapinnoitus

Metallipakkausten pinnoitus/maalaus ja painaminen (vain DWI-tölkit)

0,1–0,4 mg/l

Fluoridi (F-)  (33)

2–25 mg/l

Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä)

Ajoneuvojen maalaus

Kelapinnoitus

0,05–0,4 mg/l

Sinkki (ilmaistuna Zn:nä)

0,05–0,6 mg/l  (34)

Kokonaiskromi (ilmaistuna Cr:nä)  (35)

Ilma-alusten maalaus

Kelapinnoitus

0,01–0,15 mg/l

Kuudenarvoinen kromi (ilmaistuna Cr(VI):nä)  (36)

0,01–0,05 mg/l

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 12.

1.1.15   Jätehuolto

BAT22.   Loppukäsittelyyn toimitettavan jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä toista tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä c ja d.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Jätehuoltosuunnitelma | Jätehuoltosuunnitelma on osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Suunnitelma muodostuu joukosta toimenpiteitä, joilla pyritään 1) minimoimaan jätteen syntyminen, 2) optimoimaan jätteen uudelleenkäyttö, regenerointi ja/tai kierrätys ja/tai jätteen sisältämän energian talteenotto sekä 3) varmistamaan jätteen asianmukainen loppukäsittely. |
| b) | Jätemäärien seuranta | Kirjataan syntyneet jätemäärät vuosittain jätelajeittain. Määritetään jätteen liuotinpitoisuus säännöllisin väliajoin (vähintään kerran vuodessa) analyysilla tai laskelmalla. |
| c) | Liuottimien talteenotto/kierrätys | Menetelmiä voivat olla esimerkiksi






  — | nestemäisen jätteen sisältämien liuottimien talteenotto/kierrätys suodatuksen tai tislauksen avulla laitoksella tai laitoksen ulkopuolella |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Jätehuoltosuunnitelma

Jätehuoltosuunnitelma on osa ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1). Suunnitelma muodostuu joukosta toimenpiteitä, joilla pyritään 1) minimoimaan jätteen syntyminen, 2) optimoimaan jätteen uudelleenkäyttö, regenerointi ja/tai kierrätys ja/tai jätteen sisältämän energian talteenotto sekä 3) varmistamaan jätteen asianmukainen loppukäsittely.

b)

Jätemäärien seuranta

Kirjataan syntyneet jätemäärät vuosittain jätelajeittain. Määritetään jätteen liuotinpitoisuus säännöllisin väliajoin (vähintään kerran vuodessa) analyysilla tai laskelmalla.

c)

Liuottimien talteenotto/kierrätys

Menetelmiä voivat olla esimerkiksi

—

nestemäisen jätteen sisältämien liuottimien talteenotto/kierrätys suodatuksen tai tislauksen avulla laitoksella tai laitoksen ulkopuolella

| — | pyyhkeiden sisältämien liuottimien talteenotto/kierrätys painovoimaan perustuvan valuttamisen, vääntämisen tai linkoamisen avulla. |
| --- | --- |

—

pyyhkeiden sisältämien liuottimien talteenotto/kierrätys painovoimaan perustuvan valuttamisen, vääntämisen tai linkoamisen avulla.

d)

Jätevirtakohtaiset menetelmät

Menetelmiä voivat olla esimerkiksi

| — | jätteen vesipitoisuuden vähentäminen esimerkiksi käyttämällä suotopuristinta lietteen käsittelyssä |
| --- | --- |

—

jätteen vesipitoisuuden vähentäminen esimerkiksi käyttämällä suotopuristinta lietteen käsittelyssä

| — | syntyvän lietteen ja jäteliuottimen määrän vähentäminen esimerkiksi vähentämällä puhdistussyklien määrää (ks. BAT 9) |
| --- | --- |

—

syntyvän lietteen ja jäteliuottimen määrän vähentäminen esimerkiksi vähentämällä puhdistussyklien määrää (ks. BAT 9)

| — | uudelleenkäytettävien säiliöiden käyttö, säiliöiden uudelleenkäyttö muihin tarkoituksiin tai säiliömateriaalin kierrätys |
| --- | --- |

—

uudelleenkäytettävien säiliöiden käyttö, säiliöiden uudelleenkäyttö muihin tarkoituksiin tai säiliömateriaalin kierrätys

| — | kuivapesurista saatavan käytetyn kalkkikiven toimittaminen meesa- tai sementtiuuniin. |
| --- | --- |

—

kuivapesurista saatavan käytetyn kalkkikiven toimittaminen meesa- tai sementtiuuniin.

1.1.16   Hajupäästöt

BAT23.   Hajupäästöjen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia, panna täytäntöön ja tarkistaa säännöllisesti osana ympäristöjärjestelmää (ks. 1) hajunhallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat:

| — | toimet ja aikataulut |
| --- | --- |

—

toimet ja aikataulut

| — | havaittuihin hajutapahtumiin, esimerkiksi valituksiin, reagointi |
| --- | --- |

—

havaittuihin hajutapahtumiin, esimerkiksi valituksiin, reagointi

| — | hajujen ehkäisy- ja vähentämisohjelma, jonka tarkoituksena on määrittää lähde (lähteet), luonnehtia lähteiden vaikutukset ja panna täytäntöön päästöjen estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

hajujen ehkäisy- ja vähentämisohjelma, jonka tarkoituksena on määrittää lähde (lähteet), luonnehtia lähteiden vaikutukset ja panna täytäntöön päästöjen estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä.

Soveltaminen

Soveltaminen rajoittuu vain tapauksiin, joissa herkille kohteille odotetaan aiheutuvan hajuhaittaa ja/tai sellainen on todettu.

1.2   Ajoneuvojen maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan ajoneuvojen (henkilöautojen, pakettiautojen, rekkojen, rekkojen ohjaamoiden ja linja-autojen) maalaukseen. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

1.2.1   VOC-päästöt sekä energian ja raaka-aineiden kulutus

BAT 24.   Liuottimien, muiden raaka-aineiden ja energian kulutuksen sekä VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä maalausjärjestelmää.

| Maalausjärjestelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Hybridijärjestelmä (liuotinpohjainen) | Maalausjärjestelmä, jossa yksi maalikerroksista (pohjamaali tai pintamaali) on vesipohjainen. | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| b) | Vesipohjainen maalausjärjestelmä | Maalausjärjestelmä, jossa pohjamaali- ja pintamaalikerrokset ovat vesipohjaisia. |
| c) | Integroitu maalausprosessi | Maalausjärjestelmä, jossa yhdistetään pohjamaalin ja pintamaalin tehtävät ja jossa ruiskutus suoritetaan kahdessa vaiheessa. |
| d) | Kolmikerroksinen märkä-märkä-prosessi | Maalausjärjestelmä, jonka pohjamaali-, pintamaali- ja kirkaslakkakerrokset levitetään ilman välissä suoritettavaa kuivausta. Pohjamaali ja pintamaali voivat olla liuotin- tai vesipohjaisia. |

Maalausjärjestelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Hybridijärjestelmä (liuotinpohjainen)

Maalausjärjestelmä, jossa yksi maalikerroksista (pohjamaali tai pintamaali) on vesipohjainen.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

b)

Vesipohjainen maalausjärjestelmä

Maalausjärjestelmä, jossa pohjamaali- ja pintamaalikerrokset ovat vesipohjaisia.

c)

Integroitu maalausprosessi

Maalausjärjestelmä, jossa yhdistetään pohjamaalin ja pintamaalin tehtävät ja jossa ruiskutus suoritetaan kahdessa vaiheessa.

d)

Kolmikerroksinen märkä-märkä-prosessi

Maalausjärjestelmä, jonka pohjamaali-, pintamaali- ja kirkaslakkakerrokset levitetään ilman välissä suoritettavaa kuivausta. Pohjamaali ja pintamaali voivat olla liuotin- tai vesipohjaisia.

Taulukko 7

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot ajoneuvojen maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Ajoneuvotyyppi | Yksikkö | BAT-päästötaso  (37)

  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Uusi laitos | Olemassa oleva laitos |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | Henkilöautot | g VOC-yhdisteitä/ m2 pinta-alaa  (38) | 8–15 | 8–30 |
| Pakettiautot | 10–20 | 10–40 |
| Rekkojen ohjaamot | 8–20 | 8–40 |
| Rekat | 10–40 | 10–50 |
| Linja-autot | < 100 | 90–150 |

Muuttuja

Ajoneuvotyyppi

Yksikkö

BAT-päästötaso  (37)

(vuosikeskiarvo)

Uusi laitos

Olemassa oleva laitos

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

Henkilöautot

g VOC-yhdisteitä/ m2 pinta-alaa  (38)

8–15

8–30

Pakettiautot

10–20

10–40

Rekkojen ohjaamot

8–20

8–40

Rekat

10–40

10–50

Linja-autot

< 100

90–150

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

1.2.2   Laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä

Taulukko 8

Suuntaa-antavat laitosalueelta pois toimitettavien, ajoneuvojen maalauksesta peräisin olevien jätteiden ominaismäärän tasot

| Muuttuja | Ajoneuvotyyppi | Merkityksellisen jätevirrat | Yksikkö | Suuntaa-antava taso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä | Henkilöautot | — | Jätemaali |

Muuttuja

Ajoneuvotyyppi

Merkityksellisen jätevirrat

Yksikkö

Suuntaa-antava taso

(vuosikeskiarvo)

Laitosalueelta pois toimitettavien jätteiden määrä

Henkilöautot

—

Jätemaali

| — | Jäteplastisolit, jätetiivistys- ja -eristyspinnoitteet sekä jäteliimat |
| --- | --- |

—

Jäteplastisolit, jätetiivistys- ja -eristyspinnoitteet sekä jäteliimat

| — | Käytetyt liuottimet |
| --- | --- |

—

Käytetyt liuottimet

| — | Maaliliete |
| --- | --- |

—

Maaliliete

| — | Muu maalaamoihin liittyvä jäte (esimerkiksi absorbentit ja puhdistusaineet, suodattimet, pakkausmateriaalit, käytetty aktiivihiili) |
| --- | --- |

—

Muu maalaamoihin liittyvä jäte (esimerkiksi absorbentit ja puhdistusaineet, suodattimet, pakkausmateriaalit, käytetty aktiivihiili)

kg/maalattu ajoneuvo

3–9  (39)

Pakettiautot

4–17  (39)

Rekkojen ohjaamot

2–11  (39)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 22b.

1.3   Muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksen/maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksen/maalauksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin. Seuraavassa esitettyjä päästötasoja voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos autoteollisuuden metalli- ja/tai muovikomponentteja pinnoitetaan/maalataan ajoneuvojen maalauslaitoksessa ja päästöt sisältyvät ajoneuvojen maalauksesta vapautuvien VOC-yhdisteiden kokonaispäästölaskelmaan (ks. 1.2 kohta).

Taulukko 9

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksesta/maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Prosessi | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | Metallipintojen pinnoitus/maalaus | kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta | < 0,05–0,2 |
| Muovipintojen pinnoitus/maalaus | < 0,05–0,3 |

Muuttuja

Prosessi

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

Metallipintojen pinnoitus/maalaus

kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta

< 0,05–0,2

Muovipintojen pinnoitus/maalaus

< 0,05–0,3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 9 esitettyjen BAT-päästötasojen vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 10 ja 11 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 10

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksesta/maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–10 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–10

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 11

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot muiden metalli- ja muovipintojen pinnoituksesta/maalauksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (40)
   (41) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (40)
   (41)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.4   Laivojen ja veneiden maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan laivojen ja veneiden maalaukseen. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 25.   Ilmaan vapautuvien VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen ja pölypäästöjen sekä veteen johdettavien päästöjen vähentämiseksi ja yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä useampaa seuraavassa esitetyistä menetelmistä c–i.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| Jäte- ja jätevesihuolto |
| a) | Jäte- ja jätevesivirtojen erottelu | Telakoille ja aluksenlaskuramppeihin rakennetaan






  — | järjestelmä, jolla kerätään ja käsitellään kuivaa jätettä tehokkaasti ja pidetään se erillään märästä jätteestä |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Jäte- ja jätevesihuolto

a)

Jäte- ja jätevesivirtojen erottelu

Telakoille ja aluksenlaskuramppeihin rakennetaan

—

järjestelmä, jolla kerätään ja käsitellään kuivaa jätettä tehokkaasti ja pidetään se erillään märästä jätteestä

| — | järjestelmä, jolla erotetaan jätevesi hulevedestä ja pintavaluntavedestä. |
| --- | --- |

—

järjestelmä, jolla erotetaan jätevesi hulevedestä ja pintavaluntavedestä.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

Valmistelu- ja maalausprosesseihin liittyvät menetelmät

b)

Huonoon säähän liittyvät rajoitukset

Jos käsittelyalueet eivät ole täysin suljettuja, puhallusta ja/tai suurpaineruiskutusta ei suoriteta, kun on havaittu tai ennustettu huonoa säätä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c)

Käsittelyalueiden osittainen sulkeminen tai kotelointi.

Käytetään hienoja verkkoja ja/tai vesiverhoja puhallus- ja/tai suurpaineruiskutusalueiden ympärillä pölypäästöjen ehkäisemiseksi. Verkot ja verhot voivat olla pysyviä tai väliaikaisia.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa suljettavan/koteloitavan alueen muoto ja koko. Vesiverhoja ei ehkä voida soveltaa kylmissä sääolosuhteissa.

d)

Käsittelyalueiden täydellinen sulkeminen tai kotelointi.

Puhallus ja/tai suurpaineruiskutus suoritetaan pölypäästöjen ehkäisemiseksi halleissa, suljetuissa verstaissa, alueilla, jotka on katettu tekstiileillä teltoiksi, tai alueilla, jotka on suljettu täysin verkoilla. Käsittelyalueiden ilma poistetaan ja voidaan lähettää poistokaasujen käsittelyjärjestelmään; ks. myös BAT 14b.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa suljettavan/koteloitavan alueen muoto ja koko.

e)

Kuivapuhalluksen suorittaminen suljetussa järjestelmässä

Kuivapuhallus teräsrae- tai teräshaulijauheen avulla suoritetaan suljetuissa puhallusjärjestelmissä, joissa on imuri ja sinkoja, joiden toimintaperiaate perustuu keskipakovoimaan.

Voidaan soveltaa yleisesti.

f)

Märkäpuhallus

Puhallus suoritetaan vedellä, joka sisältää hienoa puhallusmateriaalia, kuten hienoa kuonaa (esimerkiksi kuparikuonaa) tai piidioksidia.

Tätä ei ehkä voida soveltaa kylmissä sääolosuhteissa ja/tai suljetuilla alueilla (lastisäiliöt, kaksoispohjalla varustetut säiliöt) voimakkaan sumunmuodostuksen vuoksi.

g)

Korkeapainepesu tai -puhallus (ultra high pressure- eli UHP-pesu)

Korkeapainepesu on pölytön pintakäsittelymenetelmä, jossa käytetään hyvin korkeapaineista vettä. Pesu voidaan suorittaa puhallusmateriaalia apuna käyttäen tai ilman puhallusmateriaalia.

Tätä ei ehkä voida soveltaa kylmissä sääolosuhteissa tai pinnan spesifikaatioiden vuoksi (esimerkiksi uudet pinnat, pistepuhallus).

h)

Maalin poisto induktiokuumennuksella

Induktoripäätä liikutetaan käsiteltävällä pinnalla, jolloin teräs kuumenee nopeasti paikallisesti ja vanha maali irtoaa.

Tätä ei ehkä voida soveltaa, kun on kyse pinnoista, joiden paksuus on alle 5 mm, ja/tai pinnoista, joissa on induktiokuumennukselle herkkiä osia (kuten eristettä tai syttyvää materiaalia).

i)

Vedenalaisen rungon ja potkurin puhdistusjärjestelmä

Vedenalainen puhdistusjärjestelmä, jossa käytetään vedenpainetta ja pyöriviä polypropeeniharjoja.

Tätä ei voida soveltaa laivoihin, jotka ovat kuivatelakalla.

Taulukko 12

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso laivojen ja veneiden maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta | < 0,375 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta

< 0,375

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

1.5   Ilma-alusten maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan ilma-alusten maalaukseen. Näitä päätelmiä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 26:   VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen vähentämiseksi ja yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi ilma-alusten maalauksessa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Kotelointi | Osat maalataan suljetuissa maalauskaapeissa (ks. BAT 14b). | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b) | Suorapainaminen | Käytetään painolaitetta, jolla voidaan painaa suoraan monimutkaisia sommitelmia ilma-alusten osiin. | Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tekniset näkökohdat (esimerkiksi värinlevittimien saavutettavuus, räätälöidyt värit). |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Kotelointi

Osat maalataan suljetuissa maalauskaapeissa (ks. BAT 14b).

Voidaan soveltaa yleisesti.

b)

Suorapainaminen

Käytetään painolaitetta, jolla voidaan painaa suoraan monimutkaisia sommitelmia ilma-alusten osiin.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tekniset näkökohdat (esimerkiksi värinlevittimien saavutettavuus, räätälöidyt värit).

Taulukko 13

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso ilma-alusten maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta | 0,2–0,58 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta

0,2–0,58

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

1.6   Kelapinnoituksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt kelapinnoituksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 14

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso kelapinnoituksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–3 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 15

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso kelapinnoituksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (42)
   (43) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (42)
   (43)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.7   Teippien valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt teippien valmistuksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 16

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso teippien valmistuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–3  (44) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–3  (44)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 17

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso teippien valmistuksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 2–20  (45)
   (46) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

2–20  (45)
   (46)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.8   Tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksen/maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksen/maalauksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 18

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksesta/maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–5 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–5

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 19

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso tekstiilien, folion ja paperin pinnoituksesta/maalauksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20  (47)
   (48) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

5–20  (47)
   (48)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.9   Käämilangan valmistuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan käämilangan valmistukseen. Niitä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 27.   VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen ja energiankulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a ja yhtä tai useampaa seuraavassa esitetyistä menetelmistä b–d.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Prosessiin integroitu VOC-yhdisteiden hapetus | Ilman ja liuottimen seos, joka saadaan liuottimen haihtuessa toistuvan emalipinnoituksen kuivausprosessin aikana, käsitellään katalyyttisessa hapettimessa (ks. BAT 15 g), joka on integroitu kuivausuuniin/kuivaimeen. Katalyyttisen hapettimen hukkalämpö käytetään kuivausprosessissa kiertävän ilmavirran lämmittämiseen ja/tai laitoksella muihin tarkoituksiin prosessilämpönä. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b) | Liuotinaineettomat voiteluaineet | Liuotinaineettomia voiteluaineita levitetään seuraavasti:






  — | käämilanka vedetään voiteluaineella kastellun huovan läpi; tai |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Prosessiin integroitu VOC-yhdisteiden hapetus

Ilman ja liuottimen seos, joka saadaan liuottimen haihtuessa toistuvan emalipinnoituksen kuivausprosessin aikana, käsitellään katalyyttisessa hapettimessa (ks. BAT 15 g), joka on integroitu kuivausuuniin/kuivaimeen. Katalyyttisen hapettimen hukkalämpö käytetään kuivausprosessissa kiertävän ilmavirran lämmittämiseen ja/tai laitoksella muihin tarkoituksiin prosessilämpönä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b)

Liuotinaineettomat voiteluaineet

Liuotinaineettomia voiteluaineita levitetään seuraavasti:

—

käämilanka vedetään voiteluaineella kastellun huovan läpi; tai

| — | voiteluaineella kyllästettyä filamenttia vedetään yhdessä käämilangan kanssa, jolloin parafiinivaha sulaa langan jälkilämmön ja kitkalämmön vaikutuksesta. |
| --- | --- |

—

voiteluaineella kyllästettyä filamenttia vedetään yhdessä käämilangan kanssa, jolloin parafiinivaha sulaa langan jälkilämmön ja kitkalämmön vaikutuksesta.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot, kuten halkaisija.

c)

Itsevoitelevat pinnoitteet

Liuotinta sisältävä voiteluvaihe vältetään käyttämällä pinnoitetta, joka sisältää myös voiteluaineen (erikoisvahan).

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot.

d)

Korkeakiintoainepitoinen emalipinnoite

Käytetään emalipinnoitetta, jonka kiintoainepitoisuus on jopa 45 prosenttia. Pinnoitettaessa ohuita käämilankoja (joiden halkaisija on enintään 0,1 mm) kiintoainepitoisuus on enintään 30 prosenttia.

Taulukko 20

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso käämilangan valmistuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Tuotetyyppi | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | Pinnoitettavan käämilangan keskihalkaisija on yli 0,1 mm | g VOC-yhdisteitä/kg pinnoitettua lankaa | 1–3,3 |

Muuttuja

Tuotetyyppi

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

Pinnoitettavan käämilangan keskihalkaisija on yli 0,1 mm

g VOC-yhdisteitä/kg pinnoitettua lankaa

1–3,3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 21

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso käämilangan valmistuksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–40 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

5–40

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.10   Metallipakkausten pinnoituksen/maalauksen ja painamisen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt metallipakkausten pinnoituksen/maalauksen ja painamisen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 22

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso metallipakkausten pinnoituksesta/maalauksesta ja painamisesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | g VOC-yhdisteitä/m2 pinnoitettua/painettua pintaa | < 1–3,5 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

g VOC-yhdisteitä/m2 pinnoitettua/painettua pintaa

< 1–3,5

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 22 esitetyn BAT-päästötason vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 23 ja 24 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 23

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso metallipakkausten pinnoituksesta/maalauksesta ja painamisesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–12 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–12

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 24

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso metallipakkausten pinnoituksesta/maalauksesta ja painamisesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (49) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (49)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.11   Heatset-rainaoffset-painatuksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan heatset-rainaoffset-painatukseen. Niitä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 28.   VOC-yhdisteiden kokonaispäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| Materiaaliin perustuvat menetelmät ja painatusmenetelmät |
| a) | Vain vähän isopropanolia (IPA) sisältävien tai sitä sisältämättömien lisäaineiden käyttö kostutusvedessä | Vähennetään tai vältetään isopropanolin (eli isopropyylialkoholin) käyttöä pinta-aktiivisena aineena kostutusvedessä korvaamalla isopropanoli sellaisten muiden orgaanisten yhdisteiden seoksilla, jotka eivät ole haihtuvia tai joiden haihtuvuus on vähäinen. | Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tekniset vaatimukset sekä tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot. |
| b) | Vedetön offset | Painatusprosessia ja sitä edeltäviä prosesseja muutetaan siten, että voidaan käyttää erityispinnoitettuja offsetlevyjä, jolloin kostutusta ei tarvita. | Tätä ei ehkä voida soveltaa pitkiin painatuksiin tiheämmän levyjen vaihtotarpeen vuoksi. |
| Puhdistusmenetelmät |
| c) | VOC-yhdisteitä sisältämättömien liuottimien tai heikosti haihtuvien liuottimien käyttö kumikankaan automaattisessa pesussa | Käytetään kumikankaan automaattisessa pesussa puhdistusaineina orgaanisia yhdisteitä, jotka eivät ole haihtuvia tai joiden haihtuvuus on vähäinen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| Käsiteltävien poistokaasujen käsittelymenetelmät |
| d) | Rainaoffset-kuivaimeen integroitu poistokaasujen käsittelyjärjestelmä | Rainaoffset-kuivaimessa, johon on integroitu poistokaasujen käsittelyjärjestelmä, kuivaimeen tulevaan ilmaan voidaan sekoittaa osa poistokaasuista, jotka palautetaan käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelyjärjestelmästä. | Voidaan soveltaa uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| e) | Ilman poisto painosalista tai painokoneen kotelosta ja ilman käsittely | Johdetaan painosalista tai painokoneen kotelosta poistettu ilma kuivaimeen. Näin osa painosalissa tai painokoneen kotelossa haihtuvista liuottimista puhdistetaan lämpökäsittelyllä (ks. BAT 15) kuivaimen jälkeen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

Materiaaliin perustuvat menetelmät ja painatusmenetelmät

a)

Vain vähän isopropanolia (IPA) sisältävien tai sitä sisältämättömien lisäaineiden käyttö kostutusvedessä

Vähennetään tai vältetään isopropanolin (eli isopropyylialkoholin) käyttöä pinta-aktiivisena aineena kostutusvedessä korvaamalla isopropanoli sellaisten muiden orgaanisten yhdisteiden seoksilla, jotka eivät ole haihtuvia tai joiden haihtuvuus on vähäinen.

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tekniset vaatimukset sekä tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot.

b)

Vedetön offset

Painatusprosessia ja sitä edeltäviä prosesseja muutetaan siten, että voidaan käyttää erityispinnoitettuja offsetlevyjä, jolloin kostutusta ei tarvita.

Tätä ei ehkä voida soveltaa pitkiin painatuksiin tiheämmän levyjen vaihtotarpeen vuoksi.

Puhdistusmenetelmät

c)

VOC-yhdisteitä sisältämättömien liuottimien tai heikosti haihtuvien liuottimien käyttö kumikankaan automaattisessa pesussa

Käytetään kumikankaan automaattisessa pesussa puhdistusaineina orgaanisia yhdisteitä, jotka eivät ole haihtuvia tai joiden haihtuvuus on vähäinen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Käsiteltävien poistokaasujen käsittelymenetelmät

d)

Rainaoffset-kuivaimeen integroitu poistokaasujen käsittelyjärjestelmä

Rainaoffset-kuivaimessa, johon on integroitu poistokaasujen käsittelyjärjestelmä, kuivaimeen tulevaan ilmaan voidaan sekoittaa osa poistokaasuista, jotka palautetaan käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelyjärjestelmästä.

Voidaan soveltaa uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

e)

Ilman poisto painosalista tai painokoneen kotelosta ja ilman käsittely

Johdetaan painosalista tai painokoneen kotelosta poistettu ilma kuivaimeen. Näin osa painosalissa tai painokoneen kotelossa haihtuvista liuottimista puhdistetaan lämpökäsittelyllä (ks. BAT 15) kuivaimen jälkeen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

Taulukko 25

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso heatset-rainaoffset-painatuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää painoväriä | < 0,01–0,04  (50) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää painoväriä

< 0,01–0,04  (50)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 25 esitetyn BAT-päästötason vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 26 ja 27 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 26

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso heatset-rainaoffset-painatuksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–10  (51) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–10  (51)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 27

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso heatset-rainaoffset-painatuksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–15 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

1–15

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.12   Fleksopainon ja muun syväpainon kuin julkaisusyväpainon parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt fleksopainon ja muun syväpainon kuin julkaisusyväpainon päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 28

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso fleksopainosta ja muusta syväpainosta kuin julkaisusyväpainosta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta | < 0,1–0,3 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta

< 0,1–0,3

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 28 esitetyn BAT-päästötason vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 29 ja 30 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 29

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso fleksopainosta ja muusta syväpainosta kuin julkaisusyväpainosta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 1–12 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 1–12

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 30

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso fleksopainosta ja muusta syväpainosta kuin julkaisusyväpainosta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (52)
   (53) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (52)
   (53)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.13   Julkaisusyväpainon parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Tässä kohdassa esitettyjä BAT-päätelmiä sovelletaan julkaisusyväpainoon. Niitä sovelletaan 1.1 kohdassa esitettyjen yleisten BAT-päätelmien lisäksi.

BAT 29.   Julkaisusyväpainosta vapautuvien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää adsorptioon perustuvaa tolueenin talteenottojärjestelmää sekä toista tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Retentiopainovärien käyttö | Retentiopainovärit hidastavat kuivan kalvopinnan muodostumista, minkä ansiosta tolueenia haihtuu pidemmän ajanjakson ajan. Siten tolueenia vapautuu enemmän kuivaimeen, josta tolueeni voidaan ottaa talteen tolueenin talteenottojärjestelmällä. |
| b) | Tolueenin talteenottojärjestelmään liitetty automaattinen puhdistusjärjestelmä | Sylinterien automaattinen puhdistusjärjestelmä, josta ilma poistetaan tolueenin talteenottojärjestelmään. |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Retentiopainovärien käyttö

Retentiopainovärit hidastavat kuivan kalvopinnan muodostumista, minkä ansiosta tolueenia haihtuu pidemmän ajanjakson ajan. Siten tolueenia vapautuu enemmän kuivaimeen, josta tolueeni voidaan ottaa talteen tolueenin talteenottojärjestelmällä.

b)

Tolueenin talteenottojärjestelmään liitetty automaattinen puhdistusjärjestelmä

Sylinterien automaattinen puhdistusjärjestelmä, josta ilma poistetaan tolueenin talteenottojärjestelmään.

Taulukko 31

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso julkaisusyväpainosta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 2,5 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 2,5

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 32

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso julkaisusyväpainosta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 10–20 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

10–20

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

1.14   Puupintojen maalauksen parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevat päätelmät

Seuraavassa esitetyt puupintojen maalauksen päästötasot liittyvät 1.1 kohdassa esitettyihin yleisiin BAT-päätelmiin.

Taulukko 33

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso puupintojen maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden kokonaispäästöille

| Muuttuja | Maalattavat kappaleet | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt | Tasoimaiset kappaleet | kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta | < 0,1 |
| Muut kuin tasomaiset kappaleet | < 0,25 |

Muuttuja

Maalattavat kappaleet

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden kokonaispäästöt

Tasoimaiset kappaleet

kg VOC-yhdisteitä/ kg prosessiin menevää kiintoainetta

< 0,1

Muut kuin tasomaiset kappaleet

< 0,25

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukossa 33 esitetyn BAT-päästötason vaihtoehtona voidaan käyttää taulukkojen 34 ja 35 mukaisia BAT-päästötasoja.

Taulukko 34

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso puupintojen maalauksesta vapautuville VOC-yhdisteiden hajapäästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuosikeskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt | Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä | < 10 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuosikeskiarvo)

Liuottimien massataseen mukaiset VOC-yhdisteiden hajapäästöt

Prosentteina (%) prosessiin menevästä liuottimien määrästä

< 10

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 10.

Taulukko 35

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso puupintojen maalauksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille VOC-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso
  (vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20  (54) |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso

(vuorokausikeskiarvo tai näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

5–20  (54)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 11.

2.   BAT-päätelmät kemikaaleilla tapahtuvaa puun ja puutuotteiden suojausta varten

2.1   Ympäristöjärjestelmät

BAT 30.   Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja ottaa se käyttöön. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat kaikki kohdassa 1 esitetyt osatekijät i–xx sekä seuraavat erityistekijät:

| i) | Biosidivalmisteiden ja niihin liittyvän lainsäädännön kehityksen (esimerkiksi valmisteille biosidiasetuksen mukaisesti annettujen lupien) seuraaminen, jotta voidaan käyttää ympäristöystävällisimpiä prosesseja. |
| --- | --- |

i)

Biosidivalmisteiden ja niihin liittyvän lainsäädännön kehityksen (esimerkiksi valmisteille biosidiasetuksen mukaisesti annettujen lupien) seuraaminen, jotta voidaan käyttää ympäristöystävällisimpiä prosesseja.

| ii) | Liuotinpohjaisissa käsittelyissä ja kreosoottikäsittelyssä käytettävien liuottimien massataseen sisällyttäminen (ks. BAT 33c). |
| --- | --- |

ii)

Liuotinpohjaisissa käsittelyissä ja kreosoottikäsittelyssä käytettävien liuottimien massataseen sisällyttäminen (ks. BAT 33c).

| iii) | Kaikkien ympäristön kannalta kriittisten prosessien ja puhdistuslaitteiden (eli sellaisten prosessien ja puhdistuslaitteiden, joiden häiriöt voisivat vaikuttaa ympäristöön) määrittäminen ja luettelointi (ks. BAT 46c). Kriittisten laitteiden luettelo pidetään ajan tasalla. |
| --- | --- |

iii)

Kaikkien ympäristön kannalta kriittisten prosessien ja puhdistuslaitteiden (eli sellaisten prosessien ja puhdistuslaitteiden, joiden häiriöt voisivat vaikuttaa ympäristöön) määrittäminen ja luettelointi (ks. BAT 46c). Kriittisten laitteiden luettelo pidetään ajan tasalla.

| iv) | Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelman sisällyttäminen, mukaan lukien vuotojen hallinnasta syntyvän jätteen käsittelemistä koskevat jätehuolto-ohjeet (ks. BAT 46). |
| --- | --- |

iv)

Vuotojen ehkäisy- ja torjuntasuunnitelman sisällyttäminen, mukaan lukien vuotojen hallinnasta syntyvän jätteen käsittelemistä koskevat jätehuolto-ohjeet (ks. BAT 46).

| v) | Vuoto-onnettomuuksien kirjaaminen ja kehityssuunnitelmat (vastatoimet). |
| --- | --- |

v)

Vuoto-onnettomuuksien kirjaaminen ja kehityssuunnitelmat (vastatoimet).

Huom.

Asetuksella (EY) N:o 1221/2009 perustetaan unionin ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmä (EMAS), joka on esimerkki tämän parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaisesta ympäristöjärjestelmästä.

Soveltaminen

Ympäristöjärjestelmän yksityiskohtaisuuden taso ja virallistamisaste ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

2.2   Haitallisten/vaarallisten aineiden korvaaminen

BAT 31.   PAH- ja/tai liuotinpäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää vesipohjaisia puunsuoja-aineita.

Kuvaus

Liuotinpohjaiset puunsuoja-aineet tai kreosootti korvataan vesipohjaisilla puunsuoja-aineilla. Vesi toimii biosidin kantoaineena.

Soveltaminen

Sovellettavuutta saattavat rajoittaa tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot.

BAT 32.   Käsittelykemikaalien käytöstä aiheutuvien ympäristöriskien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on korvata nykyisin käytettävät käsittelykemikaalit vaarattomammilla kemikaaleilla sellaisen säännöllisen (esimerkiksi vuosittaisen) tarkastuksen perusteella, jossa pyritään määrittelemään mahdollisia uusia saatavilla olevia ja turvallisempia vaihtoehtoja.

Soveltaminen

Korvaamista saattavat rajoittaa tuotteen laatuvaatimukset tai tuotespesifikaatiot.

2.3   Resurssitehokkuus

BAT 33.   Resurssitehokkuuden lisäämiseksi ja käsittelykemikaalien käyttöön liittyvien ympäristövaikutusten ja -riskien vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on vähentää käsittelykemikaalien kulutusta käyttämällä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Käytetään tehokasta puunsuoja-aineen levitysjärjestelmää | Levitysjärjestelmät, joissa puu upotetaan puunsuoja-aineen käyttöliuokseen, ovat tehokkaampia kuin esimerkiksi ruiskutus. Tyhjömenetelmien (suljettu järjestelmä) levitystehokkuus on lähes 100 prosenttia. Levitysjärjestelmän valinnassa otetaan huomioon käyttöluokka ja tarvittava tunkeutumisaste. | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| b) | Käsittelykemikaalien kulutuksen hallinta ja optimointi tuotteen kulloisenkin käyttötarkoituksen mukaan | Käsittelykemikaalien kulutuksen hallinta ja optimointi






  a) | punnitsemalla puu/puutuotteet ennen kyllästämistä ja sen jälkeen; tai |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Käytetään tehokasta puunsuoja-aineen levitysjärjestelmää

Levitysjärjestelmät, joissa puu upotetaan puunsuoja-aineen käyttöliuokseen, ovat tehokkaampia kuin esimerkiksi ruiskutus. Tyhjömenetelmien (suljettu järjestelmä) levitystehokkuus on lähes 100 prosenttia. Levitysjärjestelmän valinnassa otetaan huomioon käyttöluokka ja tarvittava tunkeutumisaste.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

b)

Käsittelykemikaalien kulutuksen hallinta ja optimointi tuotteen kulloisenkin käyttötarkoituksen mukaan

Käsittelykemikaalien kulutuksen hallinta ja optimointi

a)

punnitsemalla puu/puutuotteet ennen kyllästämistä ja sen jälkeen; tai

| b) | määrittämällä puunsuoja-aineen käyttöliuoksen määrä ennen kyllästämistä ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

b)

määrittämällä puunsuoja-aineen käyttöliuoksen määrä ennen kyllästämistä ja sen jälkeen.

Käsittelykemikaalien kulutuksessa noudatetaan toimittajien suosituksia, eikä kulutus johda imeytymää koskevien vaatimusten ylittymiseen (jotka on asetettu esimerkiksi tuotteen laatuvaatimuksissa).

Voidaan soveltaa yleisesti.

c)

Liuottimien massatase

Laaditaan vähintään kerran vuodessa laitokselle laskelma direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevan 7 osan 2 kohdassa määritellyistä prosessiin menevästä orgaanisten liuottimien määrästä ja toiminnosta poistuvasta orgaanisten liuottimien määrästä.

Voidaan soveltaa vain laitoksiin, jotka käyttävät liuotinpohjaisia käsittelykemikaaleja tai kreosoottia.

d)

Puun kosteuden mittaaminen ja säätäminen ennen käsittelyä

Puun kosteus mitataan ennen käsittelyä (esimerkiksi mittaamalla resistanssi tai punnitsemalla) ja kosteutta säädetään tarvittaessa (esimerkiksi jatkamalla puun kuivaamista), jotta voidaan optimoida kyllästysprosessi ja varmistaa vaadittu tuotteen laatu.

Voidaan soveltaa vain, jos puulta edellytetään tiettyä kosteuspitoisuutta.

2.4   Käsittelykemikaalien toimittaminen, varastointi ja käsittely

BAT 34.   Käsittelykemikaalien toimittamisesta, varastoinnista ja käsittelystä peräisin olevien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a tai b sekä kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä c–f.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Höyryjen palautus | Menetelmästä käytetään myös nimitystä ”vapour balancing”. Täytettävästä säiliöstä täyttämisen aikana syrjäytyvät liuottimien tai kreosootin höyryt kerätään ja palautetaan takaisin kyseiseen säiliöön tai nesteen toimittavan säiliöauton säiliöön. |
| b) | Syrjäytyvän ilman kerääminen | Täytettävästä säiliöstä täyttämisen aikana syrjäytyvät liuottimien tai kreosootin höyryt kerätään ja johdetaan käsittely-yksikköön, esimerkiksi aktiivihiilisuodattimeen tai termiseen hapettimeen. |
| c) | Menetelmät, joilla vähennetään varastoitavien kemikaalien lämpenemisestä johtuvia haihtumishäviöitä | Kun auringolle altistuminen voi johtaa maanpäällisissä varastosäiliöissä varastoitavien liuottimien tai kreosootin haihtumiseen, säiliöt on katettava katolla tai maalattava vaalealla maalilla varastoitavien liuottimien ja kreosootin lämpenemisen vähentämiseksi. |
| d) | Syöttöliitäntöjen lukitseminen | Suojareunuksilla varustetulla / suljetulla alueella sijaitsevien varastosäiliöiden syöttöliitännät lukitaan ja suljetetaan käytön jälkeen. |
| e) | Menetelmät, joilla estetään ylivuotoja pumppauksen aikana | Tähän sisältyy esimerkiksi sen varmistaminen, että






  — | pumppausta valvotaan |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Höyryjen palautus

Menetelmästä käytetään myös nimitystä ”vapour balancing”. Täytettävästä säiliöstä täyttämisen aikana syrjäytyvät liuottimien tai kreosootin höyryt kerätään ja palautetaan takaisin kyseiseen säiliöön tai nesteen toimittavan säiliöauton säiliöön.

b)

Syrjäytyvän ilman kerääminen

Täytettävästä säiliöstä täyttämisen aikana syrjäytyvät liuottimien tai kreosootin höyryt kerätään ja johdetaan käsittely-yksikköön, esimerkiksi aktiivihiilisuodattimeen tai termiseen hapettimeen.

c)

Menetelmät, joilla vähennetään varastoitavien kemikaalien lämpenemisestä johtuvia haihtumishäviöitä

Kun auringolle altistuminen voi johtaa maanpäällisissä varastosäiliöissä varastoitavien liuottimien tai kreosootin haihtumiseen, säiliöt on katettava katolla tai maalattava vaalealla maalilla varastoitavien liuottimien ja kreosootin lämpenemisen vähentämiseksi.

d)

Syöttöliitäntöjen lukitseminen

Suojareunuksilla varustetulla / suljetulla alueella sijaitsevien varastosäiliöiden syöttöliitännät lukitaan ja suljetetaan käytön jälkeen.

e)

Menetelmät, joilla estetään ylivuotoja pumppauksen aikana

Tähän sisältyy esimerkiksi sen varmistaminen, että

—

pumppausta valvotaan

| — | suuria määriä käsiteltäessä irtolastivarastosäiliöissä on akustiset ja/tai optiset korkean pinnan tason ilmaisevat hälyttimet ja tarvittaessa myös sulkujärjestelmät. |
| --- | --- |

—

suuria määriä käsiteltäessä irtolastivarastosäiliöissä on akustiset ja/tai optiset korkean pinnan tason ilmaisevat hälyttimet ja tarvittaessa myös sulkujärjestelmät.

f)

Suljetut varastosäiliöt

Käytetään suljettuja varastosäiliöitä käsittelykemikaalien varastointiin.

2.5   Puun valmistelu/tasaannutus

BAT 35.   Käsittelykemikaalien ja energian kulutuksen vähentämiseksi ja käsittelykemikaalien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on optimoida käsittelysäiliön kuorma ja välttää käsittelykemikaalien kulun estymistä käyttämällä useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Nippuina olevan puun erottaminen välikappalein | Nippuihin asetetaan säännöllisin välein välikappaleita, jotta käsittelykemikaalien kulku nipun läpi ja käsittelyn jälkeinen tyhjennys helpottuvat. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b) | Puunippujen kallistaminen perinteisissä vaakasuorissa käsittelysäiliöissä | Puunippuja kallistetaan käsittelysäiliössä, jotta käsittelykemikaalien kulku ja käsittelyn jälkeinen tyhjennys helpottuvat. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| c) | Kallistettavien painekäsittelysäiliöiden käyttö | Koko käsittelysäiliötä kallistetaan käsittelyn jälkeen, jotta ylimääräiset käsittelykemikaalit valuvat helpommin ja ne voidaan ottaa talteen säiliön pohjasta. | Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin. |
| d) | Muotoon työstettyjen puupalojen optimoitu asettelu | Muotoon työstetyt puupalat asetellaan siten, että estetään käsittelykemikaalien kulun estyminen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| e) | Puunippujen sitominen | Puuniput sidotaan käsittelysäiliön sisällä, jotta voidaan rajoittaa puupalojen liikkumista, joka voisi muuttaa nipun rakennetta ja vähentää kyllästystehoa. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| f) | Puukuorman maksimointi | Käsittelysäiliön puukuorma maksimoidaan, jotta voidaan varmistaa paras käsiteltävän puun ja käsittelykemikaalien välinen suhde. | Voidaan soveltaa yleisesti. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Nippuina olevan puun erottaminen välikappalein

Nippuihin asetetaan säännöllisin välein välikappaleita, jotta käsittelykemikaalien kulku nipun läpi ja käsittelyn jälkeinen tyhjennys helpottuvat.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b)

Puunippujen kallistaminen perinteisissä vaakasuorissa käsittelysäiliöissä

Puunippuja kallistetaan käsittelysäiliössä, jotta käsittelykemikaalien kulku ja käsittelyn jälkeinen tyhjennys helpottuvat.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c)

Kallistettavien painekäsittelysäiliöiden käyttö

Koko käsittelysäiliötä kallistetaan käsittelyn jälkeen, jotta ylimääräiset käsittelykemikaalit valuvat helpommin ja ne voidaan ottaa talteen säiliön pohjasta.

Voidaan soveltaa vain uusiin laitoksiin tai laitosten merkittäviin parannuksiin.

d)

Muotoon työstettyjen puupalojen optimoitu asettelu

Muotoon työstetyt puupalat asetellaan siten, että estetään käsittelykemikaalien kulun estyminen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e)

Puunippujen sitominen

Puuniput sidotaan käsittelysäiliön sisällä, jotta voidaan rajoittaa puupalojen liikkumista, joka voisi muuttaa nipun rakennetta ja vähentää kyllästystehoa.

Voidaan soveltaa yleisesti.

f)

Puukuorman maksimointi

Käsittelysäiliön puukuorma maksimoidaan, jotta voidaan varmistaa paras käsiteltävän puun ja käsittelykemikaalien välinen suhde.

Voidaan soveltaa yleisesti.

2.6   Puunsuoja-aineen levitys

BAT 36.   Paineettomista käsittelyistä häiriö- ja onnettomuustilanteissa vapautuvien käsittelykemikaalivuotojen ja -päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jompaakumpaa seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä |
| --- |
| a) | Kaksiseinäiset käsittelysäiliöt, joissa on automaattiset vuodonilmaisulaitteet |
| b) | Yksiseinäiset käsittelysäiliöt, jotka sijaitsevat riittävän suurella ja puunsuoja-aineita kestävällä suljetulla alueella ja joissa on suojus ja automaattinen vuodonilmaisulaite |

Menetelmä

a)

Kaksiseinäiset käsittelysäiliöt, joissa on automaattiset vuodonilmaisulaitteet

b)

Yksiseinäiset käsittelysäiliöt, jotka sijaitsevat riittävän suurella ja puunsuoja-aineita kestävällä suljetulla alueella ja joissa on suojus ja automaattinen vuodonilmaisulaite

BAT 37.   Vesipohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuvasta puun ja puutuotteiden suojauksesta peräisin olevien aerosolipäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on koteloida ruiskutusprosessit, kerätä ohiruiskute ja käyttää se uudelleen puunsuoja-aineen käyttöliuoksen valmistukseen.

BAT 38.   Painekäsittelyistä (autoklaaveista) vapautuvien käsittelykemikaalipäästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Prosessinohjauslaitteet, jotka estävät toiminnan, jos käsittelysäiliön luukku ei ole lukittu ja tiivistetty | Käsittelysäiliön luukku lukitaan ja tiivistetään, kun käsittelysäiliö on täytetty ja ennen kuin käsittely tapahtuu. Käytössä on prosessinohjauslaitteet, jotka estävät käsittelysäiliön toiminnan, jos sen luukku ei ole lukittu ja tiivistetty. |
| b) | Prosessinohjauslaitteet, jotka estävät käsittelysäiliön avautumisen, kun säiliö on paineistettu ja/tai kun siinä on puunsuoja-aineen käyttöliuosta. | Prosessinohjauslaitteet ilmaisevat paineen ja sen, onko käsittelysäiliössä nestettä. Ne estävät käsittelysäiliön avautumisen, kun säiliö on paineistettu ja/tai täytettynä. |
| c) | Keräimellä varustettu käsittelysäiliön luukun lukko | Käsittelysäiliön luukussa on keräimellä varustettu lukko, joka estää nesteiden vuotamisen siinä tapauksessa, että käsittelysäiliön luukku on avattava hätätilanteessa (esimerkiksi oven tiivisteen rikkoutuessa). Lukon ansiosta luukku voidaan avata paineen vapauttamiseksi siten, että nesteet pysyvät säiliössä. |
| d) | Ylipaineventtiilien käyttö ja kunnossapito | Käsittelysäiliöissä on ylipaineventtiilit, jotka suojaavat säiliöitä liian korkealta paineelta.
  Venttiileistä vuotava neste johdetaan riittävän suureen säiliöön.
  Ylipaineventtiilit tarkastetaan säännöllisesti (esimerkiksi puolivuosittain) syöpymisen, kontaminaation tai virheellisten liittimien varalta ja puhdistetaan ja/tai korjataan tarvittaessa. |
| e) | Tyhjiöpumpun poistoilmasta ilmaan vapautuvien päästöjen vähentäminen | Painekäsittelysäiliöstä (eli tyhjiöpumpun poistoaukosta) poistettava ilma käsitellään (esimerkiksi höyryn ja nesteen erottimessa). |
| f) | Käsittelysäiliötä avattaessa ilmaan vapautuvien päästöjen vähentäminen | Valumista ja tiivistymistä varteen varataan riittävästi aikaa paineentasauksen ja käsittelysäiliön avaamisen välillä. |
| g) | Lopputyhjön käyttö ylimääräisten käsittelykemikaalien poistamiseksi käsitellyn puun pinnalta | Valumisen estämiseksi käytetään lopputyhjöä käsittelysäiliössä ennen sen avaamista, jotta voidaan poistaa ylimääräiset käsittelykemikaalit käsitellyn puun pinnalta.
  Lopputyhjön käyttö ei ehkä ole tarpeen, jos ylimääräisten käsittelykemikaalien poisto käsitellyn puun pinnalta varmistetaan asianmukaisen (esimerkiksi alle 50 mbar:n) alkutyhjön käytöllä. |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Prosessinohjauslaitteet, jotka estävät toiminnan, jos käsittelysäiliön luukku ei ole lukittu ja tiivistetty

Käsittelysäiliön luukku lukitaan ja tiivistetään, kun käsittelysäiliö on täytetty ja ennen kuin käsittely tapahtuu. Käytössä on prosessinohjauslaitteet, jotka estävät käsittelysäiliön toiminnan, jos sen luukku ei ole lukittu ja tiivistetty.

b)

Prosessinohjauslaitteet, jotka estävät käsittelysäiliön avautumisen, kun säiliö on paineistettu ja/tai kun siinä on puunsuoja-aineen käyttöliuosta.

Prosessinohjauslaitteet ilmaisevat paineen ja sen, onko käsittelysäiliössä nestettä. Ne estävät käsittelysäiliön avautumisen, kun säiliö on paineistettu ja/tai täytettynä.

c)

Keräimellä varustettu käsittelysäiliön luukun lukko

Käsittelysäiliön luukussa on keräimellä varustettu lukko, joka estää nesteiden vuotamisen siinä tapauksessa, että käsittelysäiliön luukku on avattava hätätilanteessa (esimerkiksi oven tiivisteen rikkoutuessa). Lukon ansiosta luukku voidaan avata paineen vapauttamiseksi siten, että nesteet pysyvät säiliössä.

d)

Ylipaineventtiilien käyttö ja kunnossapito

Käsittelysäiliöissä on ylipaineventtiilit, jotka suojaavat säiliöitä liian korkealta paineelta.

Venttiileistä vuotava neste johdetaan riittävän suureen säiliöön.

Ylipaineventtiilit tarkastetaan säännöllisesti (esimerkiksi puolivuosittain) syöpymisen, kontaminaation tai virheellisten liittimien varalta ja puhdistetaan ja/tai korjataan tarvittaessa.

e)

Tyhjiöpumpun poistoilmasta ilmaan vapautuvien päästöjen vähentäminen

Painekäsittelysäiliöstä (eli tyhjiöpumpun poistoaukosta) poistettava ilma käsitellään (esimerkiksi höyryn ja nesteen erottimessa).

f)

Käsittelysäiliötä avattaessa ilmaan vapautuvien päästöjen vähentäminen

Valumista ja tiivistymistä varteen varataan riittävästi aikaa paineentasauksen ja käsittelysäiliön avaamisen välillä.

g)

Lopputyhjön käyttö ylimääräisten käsittelykemikaalien poistamiseksi käsitellyn puun pinnalta

Valumisen estämiseksi käytetään lopputyhjöä käsittelysäiliössä ennen sen avaamista, jotta voidaan poistaa ylimääräiset käsittelykemikaalit käsitellyn puun pinnalta.

Lopputyhjön käyttö ei ehkä ole tarpeen, jos ylimääräisten käsittelykemikaalien poisto käsitellyn puun pinnalta varmistetaan asianmukaisen (esimerkiksi alle 50 mbar:n) alkutyhjön käytöllä.

BAT 39.   Energiankulutuksen vähentämiseksi painekäsittelyissä (autoklaaveissa) parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää säätöpumppuohjausta.

Kuvaus

Kun tarvittava työpaine on saavutettu, käsittelyjärjestelmä kytketään pumppuun, jonka tehontarve ja energiankulutus ovat vähäisempiä.

Soveltaminen

Sovellettavuus voi olla rajallinen yli- ja alipainevaihteluprosesseissa.

2.7   Kyllästyksen jälkeinen kiinnittymisvaihe ja välivarastointi

BAT 40.   Vastakäsitellyn puun välivarastoinnista aiheutuvan maaperän tai pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varata riittävästi aikaa valumista varten käsittelyn jälkeen ja siirtää käsitelty puu suljetulta / suojareunuksilla varustetulta alueelta vasta, kun puun katsotaan olevan kuivaa.

Kuvaus

Jotta ylimääräiset käsittelykemikaalit valuisivat takaisin käsittelysäiliöön, käsiteltyä puuta / käsiteltyjä puunippuja pidetään suljetulla / suojareunuksilla varustetulla alueella (esimerkiksi käsittelysäiliön yläpuolella tai valutusaltaan päällä) riittävän kauan käsittelyn jälkeen ja ennen siirtoa alueelle, jolla käsittelyn jälkeinen kuivaus tapahtuu. Ennen käsittelyn jälkeiseltä kuivausalueelta poistumista käsiteltyä puuta/puupakkauksia esimerkiksi nostetaan mekaanisesti ja ripustetaan vähintään 5 minuutiksi. Jos käsittelyliuosta ei valu, puun katsotaan olevan kuivaa.

2.8   Jätehuolto

BAT 41.   Loppukäsittelyyn toimitettavan jätteen ja varsinkin vaarallisen jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyjä menetelmiä a ja b sekä toista tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä c ja d.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Jäänteiden poisto ennen käsittelyä | Jäänteet (kuten sahanpurut ja lastut) poistetaan puun/puutuotteiden pinnalta ennen käsittelyä. |
| b) | Vahojen ja öljyjen talteenotto ja uudelleenkäyttö | Kun kyllästykseen käytetään vahoja tai öljyjä, kyllästysprosessista jäävät ylimääräiset vahat tai öljyt otetaan talteen ja käytetään uudelleen. |
| c) | Käsittelykemikaalien toimitus irtolastina | Käsittelykemikaalit toimitetaan irtolastisäiliöissä pakkausten määrän vähentämiseksi. |
| d) | Uudelleenkäytettävien säiliöiden käyttö | Käsittelykemikaalien varastointiin käytetään uudelleenkäytettäviä säiliöitä (esimerkiksi IBC-pakkauksia), jotka palautetaan toimittajalle uudelleenkäyttöä varten. |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Jäänteiden poisto ennen käsittelyä

Jäänteet (kuten sahanpurut ja lastut) poistetaan puun/puutuotteiden pinnalta ennen käsittelyä.

b)

Vahojen ja öljyjen talteenotto ja uudelleenkäyttö

Kun kyllästykseen käytetään vahoja tai öljyjä, kyllästysprosessista jäävät ylimääräiset vahat tai öljyt otetaan talteen ja käytetään uudelleen.

c)

Käsittelykemikaalien toimitus irtolastina

Käsittelykemikaalit toimitetaan irtolastisäiliöissä pakkausten määrän vähentämiseksi.

d)

Uudelleenkäytettävien säiliöiden käyttö

Käsittelykemikaalien varastointiin käytetään uudelleenkäytettäviä säiliöitä (esimerkiksi IBC-pakkauksia), jotka palautetaan toimittajalle uudelleenkäyttöä varten.

BAT 42.   Jätehuoltoon liittyvien ympäristöriskien välttämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on varastoida jätettä asianmukaisissa säiliöissä tai läpäisemättömällä alustalla ja pitää vaarallinen jäte erillään sille tarkoitetulla ja sääsuojauksella varustetulla suljetulla / suojareunuksilla varustetulla alueella.

2.9   Tarkkailu

2.9.1   Päästöt veteen

BAT 43.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla jätevedessä ja mahdollisesti saastuneessa pintavaluntavedessä olevia epäpuhtauksia ennen kutakin kertapäästöä EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

| Aine/muuttuja | Standardi(t) |
| --- | --- |
| Biosidit  (55) | EN-standardeja saattaa olla saatavilla biosidivalmisteen koostumuksen mukaan |
| Cu  (56) | Soveltuvia EN-standardeja on useita
  (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586) |
| Liuottimet  (57) | Soveltuvia EN-standardeja on joillekin liuottimille
  (esim. EN ISO 15680) |
| PAH  (58) | EN ISO 17993 |
| Bentso[a]pyreeni  (58) | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377-2 |

Aine/muuttuja

Standardi(t)

Biosidit  (55)

EN-standardeja saattaa olla saatavilla biosidivalmisteen koostumuksen mukaan

Cu  (56)

Soveltuvia EN-standardeja on useita

(esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586)

Liuottimet  (57)

Soveltuvia EN-standardeja on joillekin liuottimille

(esim. EN ISO 15680)

PAH  (58)

EN ISO 17993

Bentso[a]pyreeni  (58)

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377-2

2.9.2   Pohjaveden laatu

BAT 44.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla pohjavedessä olevia epäpuhtauksia vähintään kerran kuudessa kuukaudessa ja EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

Tarkkailutiheys voidaan vähentää yhteen kertaan kahdessa vuodessa riskinarvioinnin perusteella tai jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaita (esimerkiksi neljän vuoden jälkeen).

| Aine/muuttuja  (59) | Standardi(t) |
| --- | --- |
| Biosidit  (60) | EN-standardeja saattaa olla saatavilla biosidivalmisteen koostumuksen mukaan |
| As | Soveltuvia EN-standardeja on useita
  (esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586) |
| Cu |
| Cr |
| Liuottimet  (61) | Soveltuvia EN-standardeja on joillekin liuottimille
  (esim. EN ISO 15680) |
| PAH | EN ISO 17993 |
| Bentso[a]pyreeni | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377-2 |

Aine/muuttuja  (59)

Standardi(t)

Biosidit  (60)

EN-standardeja saattaa olla saatavilla biosidivalmisteen koostumuksen mukaan

As

Soveltuvia EN-standardeja on useita

(esim. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 ja EN ISO 15586)

Cu

Cr

Liuottimet  (61)

Soveltuvia EN-standardeja on joillekin liuottimille

(esim. EN ISO 15680)

PAH

EN ISO 17993

Bentso[a]pyreeni

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377-2

2.9.3   Poistokaasujen sisältämät päästöt

BAT 45.   Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tarkkailla poistokaasujen sisältämiä päästöjä vähintään kerran vuodessa ja EN-standardien mukaisesti. Jos soveltuvia EN-standardeja ei ole, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan tietojen vastaava tieteellinen laatu.

| Muuttuja | Prosessi | Standardi(t) | Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC  (62) | Kreosootilla ja liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus | EN 12619 | BAT 49, BAT 51 |
| PAH  (62)
   (63) | Kreosootilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus | EN-standardia ei ole saatavilla | BAT 51 |
| NOX
   (64) | Kreosootilla ja liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus | EN 14792 | BAT 52 |
| CO  (64) | EN 15058 |

Muuttuja

Prosessi

Standardi(t)

Muut BAT-vaatimukset, joihin tarkkailu liittyy

TVOC  (62)

Kreosootilla ja liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus

EN 12619

BAT 49, BAT 51

PAH  (62)
   (63)

Kreosootilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus

EN-standardia ei ole saatavilla

BAT 51

NOX
   (64)

Kreosootilla ja liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuva puun ja puutuotteiden suojaus

EN 14792

BAT 52

CO  (64)

EN 15058

2.10   Päästöt maaperään ja pohjaveteen

BAT 46.   Maaperään ja pohjaveteen vapautuvien päästöjen ehkäisemiseksi tai vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| a) | Laitoksen ja laitteistojen sulkeminen tai varustaminen suojareunuksilla | Laitoksen osat, joissa varastoidaan tai käsitellään käsittelykemikaaleja, eli käsittelykemikaalien varastointialue, käsittelyalue, alue, jolla kyllästyksen jälkeinen kiinnittymisvaihe tapahtuu, ja välivarastointialue (mukaan lukien käsittelysäiliö, käyttöliuossäiliö, purku-/poistotilat, valutus-/kuivausalue, jäähdytysvyöhyke), käsittelykemikaalien johtamiseen tarkoitetut putket ja kanavat sekä kreosootin jälkikäsittelytilat suljetaan tai varustetaan suojareunuksilla. Suljetuilla ja suojareunuksilla varustetuilla alueilla pinnat ovat läpäisemättömiä, alueet kestävät käsittelykemikaaleja, ja alueiden kapasiteetti riittää keräämään ja säilyttämään laitoksella/laitteistoissa käsiteltävät tai varastoitavat määrät.
  Myös valumakaukaloita (jotka on valmistettu käsittelykemikaaleja kestävästä materiaalista) voidaan käyttää paikallisina suoja-altaina käsittelykemikaalien valumien keräämiseksi ja ottamiseksi talteen kriittisistä laitteista tai prosesseista (eli venttiileistä, varastosäiliöiden tulo-/poistoaukoista, käsittelysäiliöistä, käyttöliuossäiliöistä, purku-/poistovyöhykkeiltä, vastakäsitellyn puun käsittelystä, jäähdytys-/kuivausvyöhykkeeltä).
  Suljetuilla / suojareunuksilla varustetuilla alueilla ja valumakaukaloissa olevat nesteet kerätään, jotta käsittelykemikaalit voidaan ottaa talteen ja käyttää uudelleen käsittelykemikaalijärjestelmässä. Keräysjärjestelmässä syntyvä liete toimitetaan vaarallisen jätteen käsittelyyn. |
| b) | Läpäisemättömät lattiat | Sellaisten muiden kuin suljettujen tai suojareunuksilla varustettujen alueiden lattiat, joilla voi tapahtua käsittelykemikaalien vuotoja, valumia, häiriö-/onnettomuuspäästöjä tai huuhtoutumista, ovat kyseisiä aineita läpäisemättömiä (esimerkiksi käsitellyn puun varastointi läpäisemättömällä alustalla, jos sitä edellytetään käsittelyssä käytettävälle puunsuoja-aineelle biosidiasetuksen mukaisesti annetussa luvassa). Lattioille kertyvät nesteet kerätään, jotta käsittelykemikaalit voidaan ottaa talteen ja käyttää uudelleen käsittelykemikaalijärjestelmässä. Keräysjärjestelmässä syntyvä liete toimitetaan vaarallisen jätteen käsittelyyn. |
| c) | Kriittisiksi määriteltyjen laitteiden varoitusjärjestelmät | Kriittisissä laitteissa (ks. BAT 30) on varoitusjärjestelmät, jotka ilmoittavat toimintahäiriöistä. |
| d) | Haitallisten/vaarallisten aineiden maanalaisten varastojen ja kanavien vuotojen ehkäisy ja havaitseminen sekä kirjaaminen | Maanalaisten komponenttien käyttö minimoidaan. Käytettäessä maanalaisia komponentteja haitallisten/vaarallisten aineiden varastointiin käytetään suoja-allasta (esimerkiksi kaksiseinäistä suoja-allasta). Maanalaisissa komponenteissa on vuodonilmaisulaitteet.
  Maanalaisia varastoja ja kanavia tarkkaillaan riskiperusteisesti ja säännöllisesti mahdollisten vuotojen havaitsemiseksi ja vuotavat laitteet korjataan tarvittaessa. Kirjataan vaaratilanteet, joista voi aiheutua maaperän ja/tai pohjaveden pilaantumista. |
| e) | Laitoksen ja laitteiden säännöllinen tarkastus ja kunnossapito | Laitos ja laitteet tarkastetaan ja huolletaan säännöllisesti asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Tämä käsittää erityisesti venttiilien, pumppujen, putkien, säiliöiden, paineastioiden, valumakaukaloiden ja suljettujen / suojareunuksilla varustettujen alueiden eheyden ja/tai vuotamattomuuden sekä varoitusjärjestelmien asianmukaisen toiminnan tarkistamisen. |
| f) | Ristikontaminaation estämismenetelmät | Ristikontaminaatio (eli laitosten sellaisten alueiden saastuminen, jotka eivät tavallisesti joudu kosketuksiin käsittelykemikaalien kanssa) estetään käyttämällä asianmukaisia menetelmiä. Esimerkiksi seuraavasti:






  — | suunnitellaan valumakaukalot siten, että haarukkatrukit eivät joudu kosketuksiin valumakaukaloiden mahdollisesti saastuneiden pintojen kanssa |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Laitoksen ja laitteistojen sulkeminen tai varustaminen suojareunuksilla

Laitoksen osat, joissa varastoidaan tai käsitellään käsittelykemikaaleja, eli käsittelykemikaalien varastointialue, käsittelyalue, alue, jolla kyllästyksen jälkeinen kiinnittymisvaihe tapahtuu, ja välivarastointialue (mukaan lukien käsittelysäiliö, käyttöliuossäiliö, purku-/poistotilat, valutus-/kuivausalue, jäähdytysvyöhyke), käsittelykemikaalien johtamiseen tarkoitetut putket ja kanavat sekä kreosootin jälkikäsittelytilat suljetaan tai varustetaan suojareunuksilla. Suljetuilla ja suojareunuksilla varustetuilla alueilla pinnat ovat läpäisemättömiä, alueet kestävät käsittelykemikaaleja, ja alueiden kapasiteetti riittää keräämään ja säilyttämään laitoksella/laitteistoissa käsiteltävät tai varastoitavat määrät.

Myös valumakaukaloita (jotka on valmistettu käsittelykemikaaleja kestävästä materiaalista) voidaan käyttää paikallisina suoja-altaina käsittelykemikaalien valumien keräämiseksi ja ottamiseksi talteen kriittisistä laitteista tai prosesseista (eli venttiileistä, varastosäiliöiden tulo-/poistoaukoista, käsittelysäiliöistä, käyttöliuossäiliöistä, purku-/poistovyöhykkeiltä, vastakäsitellyn puun käsittelystä, jäähdytys-/kuivausvyöhykkeeltä).

Suljetuilla / suojareunuksilla varustetuilla alueilla ja valumakaukaloissa olevat nesteet kerätään, jotta käsittelykemikaalit voidaan ottaa talteen ja käyttää uudelleen käsittelykemikaalijärjestelmässä. Keräysjärjestelmässä syntyvä liete toimitetaan vaarallisen jätteen käsittelyyn.

b)

Läpäisemättömät lattiat

Sellaisten muiden kuin suljettujen tai suojareunuksilla varustettujen alueiden lattiat, joilla voi tapahtua käsittelykemikaalien vuotoja, valumia, häiriö-/onnettomuuspäästöjä tai huuhtoutumista, ovat kyseisiä aineita läpäisemättömiä (esimerkiksi käsitellyn puun varastointi läpäisemättömällä alustalla, jos sitä edellytetään käsittelyssä käytettävälle puunsuoja-aineelle biosidiasetuksen mukaisesti annetussa luvassa). Lattioille kertyvät nesteet kerätään, jotta käsittelykemikaalit voidaan ottaa talteen ja käyttää uudelleen käsittelykemikaalijärjestelmässä. Keräysjärjestelmässä syntyvä liete toimitetaan vaarallisen jätteen käsittelyyn.

c)

Kriittisiksi määriteltyjen laitteiden varoitusjärjestelmät

Kriittisissä laitteissa (ks. BAT 30) on varoitusjärjestelmät, jotka ilmoittavat toimintahäiriöistä.

d)

Haitallisten/vaarallisten aineiden maanalaisten varastojen ja kanavien vuotojen ehkäisy ja havaitseminen sekä kirjaaminen

Maanalaisten komponenttien käyttö minimoidaan. Käytettäessä maanalaisia komponentteja haitallisten/vaarallisten aineiden varastointiin käytetään suoja-allasta (esimerkiksi kaksiseinäistä suoja-allasta). Maanalaisissa komponenteissa on vuodonilmaisulaitteet.

Maanalaisia varastoja ja kanavia tarkkaillaan riskiperusteisesti ja säännöllisesti mahdollisten vuotojen havaitsemiseksi ja vuotavat laitteet korjataan tarvittaessa. Kirjataan vaaratilanteet, joista voi aiheutua maaperän ja/tai pohjaveden pilaantumista.

e)

Laitoksen ja laitteiden säännöllinen tarkastus ja kunnossapito

Laitos ja laitteet tarkastetaan ja huolletaan säännöllisesti asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Tämä käsittää erityisesti venttiilien, pumppujen, putkien, säiliöiden, paineastioiden, valumakaukaloiden ja suljettujen / suojareunuksilla varustettujen alueiden eheyden ja/tai vuotamattomuuden sekä varoitusjärjestelmien asianmukaisen toiminnan tarkistamisen.

f)

Ristikontaminaation estämismenetelmät

Ristikontaminaatio (eli laitosten sellaisten alueiden saastuminen, jotka eivät tavallisesti joudu kosketuksiin käsittelykemikaalien kanssa) estetään käyttämällä asianmukaisia menetelmiä. Esimerkiksi seuraavasti:

—

suunnitellaan valumakaukalot siten, että haarukkatrukit eivät joudu kosketuksiin valumakaukaloiden mahdollisesti saastuneiden pintojen kanssa

| — | suunnitellaan purkulaitteet (joilla käsitelty puu poistetaan käsittelysäiliöstä) siten, että käsittelykemikaalien kulkeutuminen estyy |
| --- | --- |

—

suunnitellaan purkulaitteet (joilla käsitelty puu poistetaan käsittelysäiliöstä) siten, että käsittelykemikaalien kulkeutuminen estyy

| — | käytetään käsitellyn puun käsittelyyn nosturijärjestelmää |
| --- | --- |

—

käytetään käsitellyn puun käsittelyyn nosturijärjestelmää

| — | käytetään mahdollisesti saastuneilla alueilla nimenomaisesti niille varattuja kuljetusajoneuvoja |
| --- | --- |

—

käytetään mahdollisesti saastuneilla alueilla nimenomaisesti niille varattuja kuljetusajoneuvoja

| — | rajoitetaan pääsyä mahdollisesti saastuneille alueille |
| --- | --- |

—

rajoitetaan pääsyä mahdollisesti saastuneille alueille

| — | käytetään ritilöistä rakennettuja kulkuväyliä. |
| --- | --- |

—

käytetään ritilöistä rakennettuja kulkuväyliä.

2.11   Päästöt veteen ja jätevesihuolto

BAT 47.   Veteen joutuvien päästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi ja vedenkulutuksen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa kaikkia seuraavassa esitettyjä menetelmiä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Menetelmät, joilla estetään sade- ja pintavaluntaveden saastuminen | Sade- ja pintavaluntavesi pidetään erillään alueista, joilla varastoidaan tai käsitellään käsittelykemikaaleja, ja alueista, joilla varastoidaan vastakäsiteltyä puuta, sekä saastuneesta vedestä. Tämä toteutetaan käyttämällä ainakin seuraavia menetelmiä:






  — | laitosalueen ympäröinti kuivatuskanavilla ja/tai reunakiveyksellä |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Menetelmät, joilla estetään sade- ja pintavaluntaveden saastuminen

Sade- ja pintavaluntavesi pidetään erillään alueista, joilla varastoidaan tai käsitellään käsittelykemikaaleja, ja alueista, joilla varastoidaan vastakäsiteltyä puuta, sekä saastuneesta vedestä. Tämä toteutetaan käyttämällä ainakin seuraavia menetelmiä:

—

laitosalueen ympäröinti kuivatuskanavilla ja/tai reunakiveyksellä

| — | kaikkien sellaisten alueiden kattaminen ja kattojen varustaminen räystäskouruilla, joilla varastoidaan tai käsitellään käsittelykemikaaleja (käsittelykemikaalien varastointialue: käsittelyalue, alue, jolla kyllästyksen jälkeinen kiinnittymisvaihe tapahtuu, ja välivarastointialue, käsittelykemikaalien johtamiseen tarkoitetut putket ja kanavat, kreosootin jälkikäsittelytilat) |
| --- | --- |

—

kaikkien sellaisten alueiden kattaminen ja kattojen varustaminen räystäskouruilla, joilla varastoidaan tai käsitellään käsittelykemikaaleja (käsittelykemikaalien varastointialue: käsittelyalue, alue, jolla kyllästyksen jälkeinen kiinnittymisvaihe tapahtuu, ja välivarastointialue, käsittelykemikaalien johtamiseen tarkoitetut putket ja kanavat, kreosootin jälkikäsittelytilat)

| — | sääsuojaus (esimerkiksi kattaminen, suojapeitteet) käsiteltyä puuta varastoitaessa, jos suojausta edellytetään käsittelyssä käytettävälle puunsuoja-aineelle biosidiasetuksen mukaisesti annetussa luvassa. |
| --- | --- |

—

sääsuojaus (esimerkiksi kattaminen, suojapeitteet) käsiteltyä puuta varastoitaessa, jos suojausta edellytetään käsittelyssä käytettävälle puunsuoja-aineelle biosidiasetuksen mukaisesti annetussa luvassa.

Kuivatuskanavien ja reunakiveyksen sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin voi rajoittaa laitosalueen koko.

b)

Mahdollisesti saastuneen pintavaluntaveden kerääminen

Käsittelykemikaaleilla mahdollisesti saastuneilta alueilta peräisin oleva pintavaluntavesi kerätään erikseen. Kerätty jätevesi päästetään varastosta vasta, kun asianmukaiset toimenpiteet, kuten tarkkailu (ks. BAT 43), käsittely (ks. BAT 47e) tai uudelleenkäyttö (ks. BAT 47c), on toteutettu.

Voidaan soveltaa yleisesti.

c)

Mahdollisesti saastuneen pintavaluntaveden käyttö

Mahdollisesti saastunut pintavaluntavesi käytetään keräämisen jälkeen vesipohjaisten puunsuoja-aineiden käyttöliuosten valmistamiseen.

Voidaan soveltaa vain laitoksiin, jotka käyttävät vesipohjaisia käsittelykemikaaleja. Sovellettavuutta voivat rajoittaa käyttötarkoituksen mukaiset laatuvaatimukset.

d)

Puhdistusveden uudelleenkäyttö

Laitteiden ja säiliöiden pesuun käytetty vesi otetaan talteen ja käytetään uudelleen vesipohjaisten puunsuoja-aineiden käyttöliuosten valmistamiseen.

Voidaan soveltaa vain laitoksiin, jotka käyttävät vesipohjaisia käsittelykemikaaleja.

e)

Jäteveden käsittely

Jos kerätyn pintavaluntaveden ja/tai puhdistusveden havaitaan tai voidaan odottaa saastuneen ja jos veden käyttö ei ole toteutettavissa, jätevesi käsitellään asianmukaisessa jäteveden puhdistamossa (laitosalueella tai sen ulkopuolella).

Voidaan soveltaa yleisesti.

f)

Toimittaminen vaarallisen jätteen käsittelyyn

Jos kerätyn pintavaluntaveden ja/tai puhdistusveden havaitaan tai voidaan odottaa saastuneen ja jos veden käsittely tai käyttö ei ole toteutettavissa, kerätty pintavaluntavesi ja/tai puhdistusvesi toimitetaan vaarallisen jätteen käsittelyyn.

Voidaan soveltaa yleisesti.

BAT 48.   Kreosootilla tapahtuvasta puun ja puutuotteiden suojauksesta veteen vapautuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on kerätä käsittelysäiliön paineentasauksesta ja tyhjiövaiheesta sekä kreosootin jälkikäsittelystä peräisin olevat kondensaatit ja joko käsitellä ne laitosalueella käyttämällä aktiivihiili- tai hiekkasuodatinta tai toimittaa ne vaarallisen jätteen käsittelyyn.

Kuvaus

Kondensaatit kerätään, niiden annetaan asettua ja ne käsitellään aktiivihiili- tai hiekkasuodattimessa. Käsitelty vesi joko käytetään uudelleen (suljettu järjestelmä) tai päästetään vesihuoltolaitoksen viemäriverkkoon. Kerätyt kondensaatit voidaan vaihtoehtoisesti toimittaa vaarallisen jätteen käsittelyyn.

2.12   Päästöt ilmaan

BAT 49.   Liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuvasta puun ja puutuotteiden suojauksesta ilmaan vapautuvien VOC-päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on koteloida päästöjä aiheuttavat laitteet ja prosessit, poistaa käsittelemättömät poistokaasut ja johtaa ne käsittelyjärjestelmään (ks. kohdassa 51 esitetyt menetelmät).

BAT 50.   Kreosootilla tapahtuvasta puun ja puutuotteiden suojauksesta ilmaan vapautuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen ja hajupäästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää kyllästysöljyjä, joiden haihtuvuus on vähäinen, eli luokan C kreosoottia luokan B kreosootin sijaan.

Soveltaminen

Luokan C kreosoottia ei ehkä voida käyttää kylmissä sääolosuhteissa.

BAT 51.   Kreosootilla tapahtuvasta puun ja puutuotteiden suojauksesta ilmaan vapautuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on koteloida päästöjä aiheuttavat laitteet ja prosessit (esimerkiksi varasto- ja kyllästyssäiliöt, paineentasaus, kreosootin jälkikäsittely), poistaa käsittelemättömät poistokaasut ja käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä käsittelymenetelmää.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Terminen hapetus | Ks. BAT 15i. Poistokaasujen lämpö voidaan ottaa talteen lämmönvaihtimien avulla. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| b) | Käsittelemättömien poistokaasujen johtaminen polttolaitokseen | Osa käsittelemättömistä poistokaasuista tai ne kaikki johdetaan polttoilmana ja lisäpolttoaineena polttolaitokseen (mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset) höyryn ja/tai sähkön tuotantoa varten. | Ei voida soveltaa käsittelemättömiin poistokaasuihin, jotka sisältävät teollisuuspäästödirektiivin 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja aineita. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa turvallisuusnäkökohdat. |
| c) | Adsorptio aktiivihiilen avulla | Orgaaniset yhdisteet adsorboidaan aktiivihiilen pinnalle. Adsorboidut yhdisteet voidaan desorboida myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| d) | Absorptio käyttämällä sopivaa nestettä | Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan sopivaa nestettä käyttämällä absorption avulla epäpuhtauksia, erityisesti liukoisia yhdisteitä. | Voidaan soveltaa yleisesti. |
| e) | Tiivistäminen | Menetelmä orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi vähentämällä niiden lämpötila alle kastepisteen, jolloin höyryt nesteytyvät. Tarvittavan toimintalämpötilan mukaan käytetään erilaisia jäähdytysaineita, kuten jäähdytysvettä, jäähdytettyä vettä (lämpötila yleensä noin 5 °C), ammoniakkia tai propaania.
  Tiivistämistä käytetään yhdessä jonkin muun puhdistusmenetelmän kanssa. | Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Terminen hapetus

Ks. BAT 15i. Poistokaasujen lämpö voidaan ottaa talteen lämmönvaihtimien avulla.

Voidaan soveltaa yleisesti.

b)

Käsittelemättömien poistokaasujen johtaminen polttolaitokseen

Osa käsittelemättömistä poistokaasuista tai ne kaikki johdetaan polttoilmana ja lisäpolttoaineena polttolaitokseen (mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset) höyryn ja/tai sähkön tuotantoa varten.

Ei voida soveltaa käsittelemättömiin poistokaasuihin, jotka sisältävät teollisuuspäästödirektiivin 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja aineita. Sovellettavuutta saattavat rajoittaa turvallisuusnäkökohdat.

c)

Adsorptio aktiivihiilen avulla

Orgaaniset yhdisteet adsorboidaan aktiivihiilen pinnalle. Adsorboidut yhdisteet voidaan desorboida myöhemmin esimerkiksi höyryn avulla (usein paikan päällä) uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten ja adsorbentti käytetään uudelleen.

Voidaan soveltaa yleisesti.

d)

Absorptio käyttämällä sopivaa nestettä

Käsiteltävistä poistokaasuista poistetaan sopivaa nestettä käyttämällä absorption avulla epäpuhtauksia, erityisesti liukoisia yhdisteitä.

Voidaan soveltaa yleisesti.

e)

Tiivistäminen

Menetelmä orgaanisten yhdisteiden poistamiseksi vähentämällä niiden lämpötila alle kastepisteen, jolloin höyryt nesteytyvät. Tarvittavan toimintalämpötilan mukaan käytetään erilaisia jäähdytysaineita, kuten jäähdytysvettä, jäähdytettyä vettä (lämpötila yleensä noin 5 °C), ammoniakkia tai propaania.

Tiivistämistä käytetään yhdessä jonkin muun puhdistusmenetelmän kanssa.

Sovellettavuutta voi rajoittaa se, että talteenotto vaatii alhaisen VOC-pitoisuuden vuoksi liikaa energiaa.

Taulukko 36

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukaiset BAT-päästötasot kreosootilla ja/tai liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuvasta puun ja puutuotteiden suojauksesta vapautuvien poistokaasujen sisältämille TVOC- ja PAH-päästöille

| Muuttuja | Yksikkö | Prosessi | BAT-päästötaso
  (näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | Kreosootilla tapahtuva ja liuotinpohjainen käsittely | < 4–20 |
| PAH | mg/Nm3 | Kreosoottikäsittely | < 1  (65) |

Muuttuja

Yksikkö

Prosessi

BAT-päästötaso

(näytteenottojakson keskiarvo)

TVOC

mg C/Nm3

Kreosootilla tapahtuva ja liuotinpohjainen käsittely

< 4–20

PAH

mg/Nm3

Kreosoottikäsittely

< 1  (65)

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 45.

BAT 52.   Poistokaasujen sisältämien NOX-päästöjen vähentämiseksi ja käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelystä vapautuvien CO-päästöjen rajoittamiseksi kreosootilla ja/tai liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuvassa puun ja puutuotteiden suojauksessa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää seuraavassa esitettyä menetelmää a tai molempia seuraavassa esitetyistä menetelmistä.

| Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| a) | Lämpökäsittelyolosuhteiden optimointi
  (suunnittelu ja käyttö) | Ks. BAT 17a. | Suunnittelun osalta sovellettavuus olemassa oleviin laitoksiin voi olla rajoitettua. |
| b) | Low-NOX-polttimien käyttö | Ks. BAT 17b. | Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa suunnitteluun ja/tai käyttöön liittyvät rajoitteet. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Lämpökäsittelyolosuhteiden optimointi

(suunnittelu ja käyttö)

Ks. BAT 17a.

Suunnittelun osalta sovellettavuus olemassa oleviin laitoksiin voi olla rajoitettua.

b)

Low-NOX-polttimien käyttö

Ks. BAT 17b.

Sovellettavuutta olemassa oleviin laitoksiin saattavat rajoittaa suunnitteluun ja/tai käyttöön liittyvät rajoitteet.

Taulukko 37

Parhaan käytettävissä olevan tekniikan mukainen BAT-päästötaso poistokaasujen sisältämille NOX-päästöille ja suuntaa-antava päästötaso käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelystä peräisin olevien ilmaan vapautuvien poistokaasujen sisältämille CO-päästöille kreosootilla ja/tai liuotinpohjaisilla käsittelykemikaaleilla tapahtuvassa puun ja puutuotteiden suojauksessa

| Muuttuja | Yksikkö | BAT-päästötaso  (66)

  (näytteenottojakson keskiarvo) | Suuntaa-antava päästötaso  (66)

  (näytteenottojakson keskiarvo) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130 | Ei suuntaa-antavaa tasoa |
| CO | Ei BAT-päästötasoa | 20–150 |

Muuttuja

Yksikkö

BAT-päästötaso  (66)

(näytteenottojakson keskiarvo)

Suuntaa-antava päästötaso  (66)

(näytteenottojakson keskiarvo)

NOX

mg/Nm3

20–130

Ei suuntaa-antavaa tasoa

CO

Ei BAT-päästötasoa

20–150

Tähän liittyvä tarkkailu on esitetty kohdassa BAT 45.

2.13   Melu

BAT 53.   Melupäästöjen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai useampaa seuraavassa esitettyä menetelmää.

| Menetelmä |
| --- |
| Raaka-aineiden varastointi ja käsittely |
| a) | Meluesteiden asentaminen ja rakennusten melua absorboivan vaikutuksen hyödyntäminen/optimointi |
| b) | Melua aiheuttavien toimintojen täydellinen tai osittainen kotelointi |
| c) | Vähän melua aiheuttavien ajoneuvojen/kuljetusjärjestelmien käyttö |
| d) | Melunhallintatoimenpiteet (esimerkiksi laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito, ovien ja ikkunoiden sulkeminen) |
| Uunikuivaus |
| e) | Puhallinten aiheuttaman melun vaimennustoimenpiteet |

Menetelmä

Raaka-aineiden varastointi ja käsittely

a)

Meluesteiden asentaminen ja rakennusten melua absorboivan vaikutuksen hyödyntäminen/optimointi

b)

Melua aiheuttavien toimintojen täydellinen tai osittainen kotelointi

c)

Vähän melua aiheuttavien ajoneuvojen/kuljetusjärjestelmien käyttö

d)

Melunhallintatoimenpiteet (esimerkiksi laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito, ovien ja ikkunoiden sulkeminen)

Uunikuivaus

e)

Puhallinten aiheuttaman melun vaimennustoimenpiteet

Soveltaminen

Soveltaminen rajoittuu vain tapauksiin, joissa herkille kohteille odotetaan aiheutuvan meluhaittaa ja/tai sellainen on todettu.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40).

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2193, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, tiettyjen keskisuurista polttolaitoksista ilmaan joutuvien epäpuhtauspäästöjen rajoittamisesta (EUVL L 313, 28.11.2015, s. 1).

(3)  Sellaisten muuttujien kohdalla, joihin 30 minuuttia kestävä näytteenotto/mittaus ja/tai kolmen peräkkäisen mittauksen keskiarvo ei näytteenottoon tai analysointiin liittyvien rajoitusten ja/tai toimintaolosuhteiden vuoksi sovellu, voidaan käyttää edustavampaa näytteenotto-/mittausmenettelyä.

(4)  Levitysmenetelmän valintaa saattavat rajoittaa laitoksen pieni tuotantomäärä ja/tai tuotteiden moninaisuus sekä käsiteltävän pinnan/kappaleen tyyppi ja muoto, tuotteen laatuvaatimukset ja tarve varmistaa, että käytettävät materiaalit, pinnoitus-/maalausmenetelmät, kuivausmenetelmät ja poistokaasujen käsittelyjärjestelmät ovat keskenään yhteensopivia.

(5)  Kuivausmenetelmän valintaa saattavat rajoittaa käsiteltävän pinnan/kappaleen tyyppi ja muoto, tuotteen laatuvaatimukset sekä tarve varmistaa, että käytettävät materiaalit, pinnoitus-/maalausmenetelmät, kuivausmenetelmät ja poistokaasujen käsittelyjärjestelmät ovat keskenään yhteensopivia.

(6)  Mittaukset suoritetaan mahdollisuuksien mukaan normaaleissa toimintaolosuhteissa korkeimpien odotettavissa olevien päästöarvojen aikana.

(7)  Jos kyseessä on TVOC-kuorma, joka on pienempi kuin 0,1 kg C/h, tai puhdistamaton ja vakaa TVOC-kuorma, joka on pienempi kuin 0,3 kg C/h, tarkkailun tiheys voidaan vähentää yhteen kertaan kolmessa vuodessa tai mittaus voidaan korvata laskelmalla, jos sillä voidaan varmistaa tietojen vastaava tieteellinen laatu.

(8)  Käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelyn yhteydessä mitataan jatkuvasti polttokammion lämpötilaa. Lisäksi käytetään hälytysjärjestelmää, joka ilmoittaa, jos lämpötila on optimaalisen lämpötila-alueen ulkopuolella.

(9)  Jatkuvia mittauksia koskevat yleiset EN-standardit ovat EN15267-1, EN15267-2, EN15267-3 ja EN 14181.

(10)  Tarkkailua sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään DMF:ää.

(11)  Koska EN-standardia ei ole, mittaus käsittää tiivistyneessä muodossa olevan DMF:n.

(12)  Jos on kyse piipusta, jonka TVOC-kuorma on pienempi kuin 0,1 kg C/h, tarkkailun tiheys voidaan vähentää yhteen kertaan kolmessa vuodessa.

(13)  Tarkkailua sovelletaan vain, jos kyseessä on suora päästö vastaanottavaan vesistöön.

(14)  Tarkkailutiheys voidaan vähentää yhteen kertaan kolmessa kuukaudessa, jos päästötasojen on osoitettu olevan riittävän vakaita.

(15)  Jos kyseessä on kertapäästö, joka tapahtuu tarkkailun vähimmäistiheyttä harvemmin, tarkkailu suoritetaan kerran kutakin kertapäästöä kohti.

(16)  TOC:n tarkkailu ja COD:n tarkkailu ovat vaihtoehtoisia. TOC:n tarkkailu on parempi vaihtoehto, koska TOC:n analysoinnissa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(17)  Cr(VI):n tarkkailua sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kromi(VI)-yhdisteitä.

(18)  Jos kyseessä on epäsuora päästö vastaanottavaan vesistöön, tarkkailutiheyttä voidaan vähentää, jos laitokselta johdetaan jätevesiä jäteveden käsittelylaitokselle, joka on suunniteltu ja varustettu asianmukaisesti puhdistamaan kyseiset epäpuhtaudet.

(19)  Cr:n tarkkailua sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kromiyhdisteitä.

(20)  F-:n tarkkailua sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään fluoriyhdisteitä.

(21)  BAT-päästötasoa ja suuntaa-antavaa päästötasoa ei sovelleta, jos käsittelemättömät poistokaasut johdetaan polttolaitokseen.

(22)  BAT-päästötasoa ei ehkä voida soveltaa, jos käsittelemättömässä poistokaasussa on typpeä sisältäviä yhdisteitä (kuten N,N-dimetyyliformamidia tai 1-metyyli-2-pyrrolidonia).

(23)  BAT-AEPL-tasoja voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos kelapinnoituslinja on osa suurta valmistuslaitosta (kuten terästehdasta) tai jos kyse on yhdistelmälinjasta.

(24)  BAT-AEPL-tasoja voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos kelapinnoituslinja on osa suurta valmistuslaitosta (kuten terästehdasta) tai jos kyse on yhdistelmälinjasta.

(25)  Keskiarvon laskentajakso määritellään yleisissä näkökohdissa.

(26)  TOC:n BAT-päästötasolla voidaan korvata COD:n BAT-päästötaso. Kemiallisen hapenkulutuksen ja orgaanisen kokonaishiilen välinen korrelaatio määritetään tapauskohtaisesti. TOC:n BAT-päästötaso on parempi vaihtoehto, koska TOC:n tarkkailussa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(27)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään fluoriyhdisteitä.

(28)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla 1 mg/l, jos on kyse sinkkiä sisältävistä kappaleista tai kappaleista, jotka on esikäsitelty sinkillä.

(29)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kromiyhdisteitä.

(30)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kromi(VI)-yhdisteitä.

(31)  BAT-päästötasoja voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos kyseiset epäpuhtaudet puhdistetaan asianmukaisesti suunnitellussa ja varustetussa tuotantoketjun loppupään jätevedenkäsittelylaitoksessa, edellyttäen, että tämä ei lisää ympäristön pilaantumista.

(32)  Keskiarvon laskentajakso määritellään yleisissä näkökohdissa.

(33)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään fluoriyhdisteitä.

(34)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja voi olla 1 mg/l, jos on kyse sinkkiä sisältävistä kappaleista tai kappaleista, jotka on esikäsitelty sinkillä.

(35)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kromiyhdisteitä.

(36)  BAT-päästötasoa sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kromi(VI)-yhdisteitä.

(37)  BAT-päästötasot viittaavat päästöihin, jotka ovat peräisin kaikista samassa laitoksessa suoritettavista prosessivaiheista elektroforeesitekniikasta tai mistä tahansa muusta maalausprosessista lähtien aina loppuvaiheen vahaukseen ja suojapinnoitteen kiillotukseen asti sekä tuotantolaitteistojen puhdistukseen tuotantojakson aikana ja sen ulkopuolisina aikoina käytetyistä liuottimista.

(38)  Pinta-ala määritellään direktiivin 2010/75/EU liitteessä VII olevassa 3 osassa kuvatulla tavalla.

(39)  Vaihteluvälin yläraja on korkeampi, jos käytetään kuivapesua kalkkikiven avulla.

(40)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja on 35 mg C/Nm3, jos käytetään talteenotettujen liuotinten uudelleenkäytön/kierrätyksen mahdollistavia menetelmiä.

(41)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(42)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja on 50 mg C/Nm3, jos käytetään talteenotettujen liuotinten uudelleenkäytön/kierrätyksen mahdollistavia menetelmiä.

(43)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(44)  Tätä BAT-päästötasoa ei ehkä voida soveltaa tilapäiseen pintasuojaukseen käytettävien muovikalvojen valmistukseen.

(45)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja on 50 mg C/Nm3, jos käytetään talteenotettujen liuotinten uudelleenkäytön/kierrätyksen mahdollistavia menetelmiä.

(46)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(47)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja on 50 mg C/Nm3, jos käytetään talteenotettujen liuotinten uudelleenkäytön/kierrätyksen mahdollistavia menetelmiä.

(48)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(49)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(50)  BAT-päästötason vaihteluvälin ylärajaa sovelletaan korkealaatuisten tuotteiden tuotantoon.

(51)  BAT-päästötason vaihteluvälin ylärajaa sovelletaan korkealaatuisten tuotteiden tuotantoon.

(52)  BAT-päästötason vaihteluvälin yläraja on 50 mg C/Nm3, jos käytetään talteenotettujen liuotinten uudelleenkäytön/kierrätyksen mahdollistavia menetelmiä.

(53)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(54)  Menetelmää BAT 16c yhdessä poistokaasujen käsittelymenetelmän kanssa käyttävien laitosten osalta sovelletaan lisäksi konsentraattorin poistokaasuun BAT-päästötasoa alle 50 mg C/Nm3.

(55)  Tarkkaillaan tiettyjä aineita prosessissa käytettävien biosidivalmisteiden koostumuksen mukaan.

(56)  Tarkkailua sovelletaan vain, jos prosessissa käytetään kupariyhdisteitä.

(57)  Tarkkailua sovelletaan vain laitoksiin, jotka käyttävät liuotinpohjaisia käsittelykemikaaleja. Tarkkaillaan tiettyjä aineita prosessissa käytettävien liuottimien mukaan.

(58)  Tarkkailua sovelletaan vain laitoksiin, jotka käyttävät kreosoottikäsittelyä.

(59)  Tarkkailua voidaan mahdollisesti jättää soveltamatta, jos kyseistä ainetta ei käytetä prosessissa ja jos on osoitettu, ettei pohjavedessä ole kyseistä ainetta.

(60)  Tarkkaillaan tiettyjä aineita prosessissa käytettävien tai aiemmin käytettyjen biosidivalmisteiden koostumuksen mukaan.

(61)  Tarkkailua sovelletaan vain laitoksiin, jotka käyttävät liuotinpohjaisia käsittelykemikaaleja. Tarkkaillaan tiettyjä aineita prosessissa käytettävien liuottimien mukaan.

(62)  Mittaukset suoritetaan mahdollisuuksien mukaan normaaleissa toimintaolosuhteissa korkeimpien odotettavissa olevien päästöarvojen aikana.

(63)  Tähän sisältyvät asenafteeni, asenaftyleeni, antraseeni, bentso(a)antraseeni, bentso(a)pyreeni, bentso(b)fluoranteeni, bentso(g,h,i)peryleeni, bentso(k)fluoranteeni, kryseeni, dibentso(a,h)antraseeni, fluoranteeni, fluoreeni, indeno(1,2,3-cd)pyreeni, naftaleeni, fenantreeni ja pyreeni.

(64)  Tarkkailua sovelletaan vain päästöihin, jotka ovat peräisin käsiteltävien poistokaasujen lämpökäsittelystä.

(65)  BAT-päästötaso viittaa seuraavien PAH-yhdisteiden summaan: asenafteeni, asenaftyleeni, antraseeni, bentso(a)antraseeni, bentso(a)pyreeni, bentso(b)fluoranteeni, bentso(g,h,i)peryleeni, bentso(k)fluoranteeni, kryseeni, dibentso(a,h)antraseeni, fluoranteeni, fluoreeni, indeno(1,2,3-cd)pyreeni, naftaleeni, fenantreeni ja pyreeni.

(66)  BAT-päästötasoa ja suuntaa-antavaa päästötasoa ei sovelleta, jos käsittelemättömät poistokaasut johdetaan polttolaitokseen.

---

| 9.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 414/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 414/79

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2020/2010

annettu 8 päivänä joulukuuta 2020,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2020) 8910)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista yhteisön sisäisessä kaupassa sisämarkkinoiden toteuttamista varten 11 päivänä joulukuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/662/ETY (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinlääkärintarkastuksista unionin sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteisön toimenpiteistä lintuinfluenssan torjumiseksi ja direktiivin 92/40/ETY kumoamisesta 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun neuvoston direktiivin 2005/94/EY (3) ja erityisesti sen 63 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1809 (4) annettiin sen jälkeen, kun tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, oli tietyissä jäsenvaltioissa ilmennyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksia ja kyseiset jäsenvaltiot olivat muodostaneet suoja- ja valvontavyöhykkeet neuvoston direktiivin 2005/94/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1809 (4) annettiin sen jälkeen, kun tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja, oli tietyissä jäsenvaltioissa ilmennyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksia ja kyseiset jäsenvaltiot olivat muodostaneet suoja- ja valvontavyöhykkeet neuvoston direktiivin 2005/94/EY mukaisesti.

| (2) | Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2020/1809 säädetään, että mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä lueteltujen jäsenvaltioiden direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden on katettava vähintään mainitussa liitteessä luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2020/1809 säädetään, että mainitun täytäntöönpanopäätöksen liitteessä lueteltujen jäsenvaltioiden direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden on katettava vähintään mainitussa liitteessä luetellut suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (3) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 hyväksymispäivän jälkeen Saksa on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin uusista taudinpurkauksista piirikunnissa Dithmarschen ja Mecklenburgische Seenplatte sijaitsevilla tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 hyväksymispäivän jälkeen Saksa on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin uusista taudinpurkauksista piirikunnissa Dithmarschen ja Mecklenburgische Seenplatte sijaitsevilla tiloilla, joilla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja.

| (4) | Lisäksi Belgia on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N5-alatyypin taudinpurkauksesta Länsi-Flanderin maakunnassa sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi Belgia on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N5-alatyypin taudinpurkauksesta Länsi-Flanderin maakunnassa sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja.

| (5) | Myös Puola on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksesta piirikunnassa Siedlce (powiat siedlecki) sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. |
| --- | --- |

(5)

Myös Puola on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan H5N8-alatyypin taudinpurkauksesta piirikunnassa Siedlce (powiat siedlecki) sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja.

| (6) | Lisäksi Alankomaat on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudesta taudinpurkauksesta Utrechtin maakunnassa sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi Alankomaat on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudesta taudinpurkauksesta Utrechtin maakunnassa sijaitsevalla tilalla, jolla pidetään siipikarjaa tai muita vankeudessa pidettäviä lintuja.

| (7) | Nämä Belgian, Saksan, Alankomaiden ja Puolan taudinpurkaukset ovat tapahtuneet täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteessä tällä hetkellä lueteltujen alueiden ulkopuolella, ja näiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet tarvittavat direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaaditut toimenpiteet, joihin kuuluu suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisten uusien taudinpurkausten ympärille. |
| --- | --- |

(7)

Nämä Belgian, Saksan, Alankomaiden ja Puolan taudinpurkaukset ovat tapahtuneet täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteessä tällä hetkellä lueteltujen alueiden ulkopuolella, ja näiden jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat toteuttaneet tarvittavat direktiivin 2005/94/EY mukaisesti vaaditut toimenpiteet, joihin kuuluu suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisten uusien taudinpurkausten ympärille.

| (8) | On syytä huomata, että Belgian taudinpurkaus sijaitsee Ranskan rajan läheisyydessä. Sen vuoksi kyseisten kahden jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet asianmukaisesti yhteistyötä tarvittavan valvontavyöhykkeen muodostamisessa direktiivin 2005/94/EY mukaisesti, sillä myös tämän taudinpurkauksen valvontavyöhyke ulottuu Ranskan alueelle. |
| --- | --- |

(8)

On syytä huomata, että Belgian taudinpurkaus sijaitsee Ranskan rajan läheisyydessä. Sen vuoksi kyseisten kahden jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat tehneet asianmukaisesti yhteistyötä tarvittavan valvontavyöhykkeen muodostamisessa direktiivin 2005/94/EY mukaisesti, sillä myös tämän taudinpurkauksen valvontavyöhyke ulottuu Ranskan alueelle.

| (9) | Komissio on tutkinut Belgian, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan toteuttamat toimenpiteet ja katsoo, että kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäiset taudinpurkaukset on vahvistettu. |
| --- | --- |

(9)

Komissio on tutkinut Belgian, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan toteuttamat toimenpiteet ja katsoo, että kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat ovat riittävällä etäisyydellä tiloista, joilla korkeapatogeenisen lintuinfluenssan äskettäiset taudinpurkaukset on vahvistettu.

| (10) | Jotta estetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettaisivat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla, yhteistyössä Belgian, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan kanssa, uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka kyseiset jäsenvaltiot ovat direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostaneet. |
| --- | --- |

(10)

Jotta estetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettaisivat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla, yhteistyössä Belgian, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan kanssa, uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka kyseiset jäsenvaltiot ovat direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostaneet.

| (11) | Sen vuoksi olisi muutettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteessä lueteltuja Ranskan suojavyöhykkeitä sekä Saksan, Alankomaiden ja Puolan suoja- ja valvontavyöhykkeitä. |
| --- | --- |

(11)

Sen vuoksi olisi muutettava täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteessä lueteltuja Ranskan suojavyöhykkeitä sekä Saksan, Alankomaiden ja Puolan suoja- ja valvontavyöhykkeitä.

| (12) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteessä olisi lisäksi lueteltava Belgian suoja- ja valvontavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(12)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteessä olisi lisäksi lueteltava Belgian suoja- ja valvontavyöhykkeet.

| (13) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitettä olisi tämän vuoksi muutettava aluekuvauksen päivittämiseksi unionin tasolla siten, että otetaan huomioon Belgian, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan toimivaltaisten viranomaisten direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamat uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet ja niillä sovellettavien rajoitusten kesto. |
| --- | --- |

(13)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitettä olisi tämän vuoksi muutettava aluekuvauksen päivittämiseksi unionin tasolla siten, että otetaan huomioon Belgian, Ranskan, Saksan, Alankomaiden ja Puolan toimivaltaisten viranomaisten direktiivin 2005/94/EY mukaisesti muodostamat uudet suoja- ja valvontavyöhykkeet ja niillä sovellettavien rajoitusten kesto.

| (14) | Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2020/1809 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(14)

Sen vuoksi täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2020/1809 olisi muutettava.

| (15) | Koska korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämiseen liittyvä epidemiologinen tilanne unionissa on kriittinen, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteeseen tällä päätöksellä tehtävät muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(15)

Koska korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämiseen liittyvä epidemiologinen tilanne unionissa on kriittinen, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liitteeseen tällä päätöksellä tehtävät muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian.

| (16) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1809 liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2020.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EYVL L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EUVL L 10, 14.1.2006, s. 16.

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1809, annettu 30 päivänä marraskuuta 2020, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä tietyistä suojatoimenpiteistä (EUVL L 402, 1.12.2020, s. 144).

4

---

LIITE

”LIITE

A OSA

1 artiklassa tarkoitettu suojavyöhyke:

Jäsenvaltio: Belgia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 – lat 50,820040 | 17.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 – lat 50,820040

17.12.2020

Jäsenvaltio: Kroatia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 31.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

31.12.2020

Jäsenvaltio: Tanska

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 10.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

10.12.2020

Jäsenvaltio: Ranska

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

9.12.2020

Jäsenvaltio: Saksa

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

1.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

5.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

15.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

10.12.2020

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

9.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf

9.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau

8.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow

14.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

22.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof

29.12.2020

Jäsenvaltio: Alankomaat

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

20.11.2020

| 1. | From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river).

| 14. | Follow “de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow “de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

28.11.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

4.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

13.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

15.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

19.12.2020

Jäsenvaltio: Puola

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 23.12.2020 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 27.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

23.12.2020

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

27.12.2020

Jäsenvaltio: Ruotsi

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 10.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

10.12.2020

B OSA

1 artiklassa tarkoitettu valvontavyöhyke:

Jäsenvaltio: Belgia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone | 26.12.2020 |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 – lat 50.820040 | 18.12.2020–26.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone

26.12.2020

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 – lat 50.820040

18.12.2020–26.12.2020

Jäsenvaltio: Kroatia

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 1.1.2021–10.1.2021 |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi – Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 10.1.2021 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

1.1.2021–10.1.2021

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi – Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

10.1.2021

Jäsenvaltio: Tanska

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 19.12.2020 |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 11.12.2020–19.12.2020 |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642. | 24.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

19.12.2020

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

11.12.2020–19.12.2020

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642.

24.12.2020

Jäsenvaltio: Ranska

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

19.12.2020

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

11.12.2020–19.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D’ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D’ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L’ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L’ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

20.12.2020

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

11.12.2020–20.12.2020

| Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A) |
| --- |
| — | ALBITRECCIA |

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\’ORCINO

| — | SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

18.12.2020

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

10.12.2020–18.12.2020

Les communes suivantes dans le département Nord (59)

| — | BOUSBECQUE |
| --- | --- |

—

BOUSBECQUE

| — | COMINES |
| --- | --- |

—

COMINES

| — | HALLUIN |
| --- | --- |

—

HALLUIN

| — | LINSELLES |
| --- | --- |

—

LINSELLES

| — | NEUVILLE-EN-FERRAIN |
| --- | --- |

—

NEUVILLE-EN-FERRAIN

| — | RONCQ |
| --- | --- |

—

RONCQ

| — | WERVICQ-SUD |
| --- | --- |

—

WERVICQ-SUD

26.12.2020

Jäsenvaltio: Saksa

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

10.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

2.12.2020–10.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf – südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf – südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling – exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling – exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt – exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt – exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn – Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn – Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde – Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde – Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe – exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe – exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf – Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf – Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

14.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

6.12.2020–14.12.2020

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart / Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart / Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

14.12.2020

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel – von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel – von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren – südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren – südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

14.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

16.12.2020–24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

19.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

11.12.2020–19.12.2020

| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| --- |
| Landkreis Vorpommern-Rügen







  — | Gemeinde Ostseebad Prerow |

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf – Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf – Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz – Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz – Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen – Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen – Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz – Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz – Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz – Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz – Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow – Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow – Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr – Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr – Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin – Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin – Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens – Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens – Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus – Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus – Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst – Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst – Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz – Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz – Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen – Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen – Ortsteile Niederhof, Neuhof

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz – Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz – Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf – Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf – Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf – Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf – Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf – Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf – Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow – Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow – Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff – Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff – Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf – Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf – Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland – Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland – Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt – Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt – Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau

9.12.2020–17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien – Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien – Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal – Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal – Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf – Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf – Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen – Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen – Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf – Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf – Ortsteile Neu Remlin und Remlin

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow

15.12.2020–

23.12.2020

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

17.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun – Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun – Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf – Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf – Ortschaft Nossendorf

23.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog – Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog – Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Friedrichskoog – Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichskoog – Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144)

| — | Gemeinde Trennewurth – Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trennewurth – Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße

| — | Gemeinde Helse |
| --- | --- |

—

Gemeinde Helse

| — | Stadt Marne |
| --- | --- |

—

Stadt Marne

| — | Gemeinde Marnerdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marnerdeich

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth – Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth – Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

| — | Gemeinde Volsemenhusen – Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Volsemenhusen – Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen

| — | Gemeinde Ramhusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ramhusen

| — | Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Barlt – Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barlt – Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße

| — | Gemeinde Dingen – das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dingen – das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße

| — | Gemeinde Eddelak – das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eddelak – das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138

| — | Stadt Brunsbüttel – Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK |
| --- | --- |

—

Stadt Brunsbüttel – Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK

31.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

23.12.2020–31.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Rechlin – Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rechlin – Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen

| — | Gemeinde Mirow – Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow – Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz

| — | Gemeinde Schwarz – Ortschaften Schwarz, Buschhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarz – Ortschaften Schwarz, Buschhof

| — | Gemeinde Lärz – Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz – Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle

| — | Gemeinde Buchholz – Ortschaft Buchholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buchholz – Ortschaft Buchholz

| — | Gemeinde Priborn – Ortschaften Kolkhof, Priborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priborn – Ortschaften Kolkhof, Priborn

| — | Gemeinde Südmüritz – Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Südmüritz – Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow

| — | Gemeinde Melz – Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melz – Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide

| — | Gemeinde Kieve – Ortschaft Kieve |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kieve – Ortschaft Kieve

7.1.2021

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof

30.12.2020–7.1.2021

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Gemeinde Wittstock/Dosse – Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittstock/Dosse – Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow

| — | Gemeinde Rheinsberg – Gemarkung Flecken Zechlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rheinsberg – Gemarkung Flecken Zechlin

7.1.2021

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cuxhaven

| — | innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:
  Von der Elbe her kommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade |
| --- | --- |

—

innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:

Von der Elbe her kommend ca. 600m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade

31.12.2020

| Landkreis Stade







  — | Gemeinde Balje:
  „Itzwördener Straße” ab der Landkreisgrenze Stade / Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße / Bahnhofstraße / Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze) |
| --- | --- |

Landkreis Stade

—

Gemeinde Balje:

„Itzwördener Straße” ab der Landkreisgrenze Stade / Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße / Bahnhofstraße / Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze)

31.12.2020

Jäsenvaltio: Alankomaat

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river “de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river “de Waal” until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong “pad langs ganzenkuil” until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong “pad langs ganzenkuil” until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water). |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water).

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf. |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf.

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From De Lithse Ham crossing the rivers “Maas” and “Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From De Lithse Ham crossing the rivers “Maas” and “Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until “de Linge” (river). |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until “de Linge” (river).

| 37. | Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835). |
| --- | --- |

37.

Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the “Amsterdam-Rijnkanaal”. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the “Amsterdam-Rijnkanaal”.

29.11.2020

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

21.11.2020–29.11.2020

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the “Nederrijn” towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the “Nederrijn” towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into “Nederrijn’ until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into “Nederrijn’ until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk. |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk.

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6. |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6.

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing “de Waal” until Uiterwaard. |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing “de Waal” until Uiterwaard.

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50.

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326. |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326.

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel.

| 41. | Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing “de Maas” until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing “de Maas” until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing “de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing “de Waal” until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

7.12.2020

| 1. | From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow “de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until “de Maas” (river).

| 14. | Follow “de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow “de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

29.11.2020–7.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water). |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water).

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water). |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water).

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1.

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg. |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg.

| 46. | Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

13.12.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

5.12.2020–13.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat.

| 6. | S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep. |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep.

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat. |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat.

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat.

| 28. | Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

| 51. | Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

51.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

11.12.2020

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

3.12.2020–11.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water). |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water).

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane. |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane.

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water). |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water).

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water).

| 18. | De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water).

| 20. | Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water). |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water).

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water).

| 39. | IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

22.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

14.12.2020–22.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan.

| 2. | De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg.

| 3. | De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk.

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot. |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot.

| 9. | De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456. |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456.

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

16.12.2020–24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201.

| 2. | De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232. |
| --- | --- |

2.

De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232.

| 3. | De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9. |
| --- | --- |

3.

De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9.

| 4. | De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

4.

De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4.

| 5. | De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA. |
| --- | --- |

5.

De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA.

| 6. | Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg. |
| --- | --- |

6.

Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg.

| 7. | De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212. |
| --- | --- |

7.

De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212.

| 8. | De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463. |
| --- | --- |

8.

De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463.

| 9. | De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg. |
| --- | --- |

9.

De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg.

| 10. | De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije. |
| --- | --- |

10.

De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije.

| 11. | De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije. |
| --- | --- |

11.

De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije.

| 12. | De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije. |
| --- | --- |

12.

De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije.

| 13. | De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg. |
| --- | --- |

13.

De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg.

| 14. | De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg. |
| --- | --- |

14.

De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg.

| 15. | De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg. |
| --- | --- |

15.

De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg.

| 16. | Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat. |
| --- | --- |

16.

Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat.

| 17. | Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg. |
| --- | --- |

17.

Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg.

| 18. | Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad. |
| --- | --- |

18.

Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad.

| 19. | Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg. |
| --- | --- |

19.

Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg.

| 20. | Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat. |
| --- | --- |

20.

Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat.

| 21. | G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat. |
| --- | --- |

21.

G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat.

| 22. | J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat. |
| --- | --- |

22.

J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat.

| 23. | Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop. |
| --- | --- |

23.

Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop.

| 24. | Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg. |
| --- | --- |

24.

Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg.

| 25. | Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207 |
| --- | --- |

25.

Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207

| 26. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

26.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4.

28.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

20.12.2020–28.12.2020

Jäsenvaltio: Puola

| Alue kattaa: | Date until applicable in accordance with Article 31 of Directive 2005/94/EC |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 1.1.2021 |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 24.12.2020–1.1.2021 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 5.1.2021 |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 28.12.2020–5.1.2021 |

Alue kattaa:

Date until applicable in accordance with Article 31 of Directive 2005/94/EC

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

1.1.2021

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

24.12.2020–1.1.2021

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

5.1.2021

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

28.12.2020–5.1.2021

Jäsenvaltio: Ruotsi

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 19.12.2020 |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 11.12.2020–19.12.2020 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa direktiivin 2005/94/EY 31 artiklan mukaisesti

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

19.12.2020

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

11.12.2020–19.12.2020

---