# Az Európai Unió L 415/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 415 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. december 10. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 415

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. december 10.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2012 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 5.) az egyes kis méretű nyílt tengeri fajok földközi-tengeri halászatában alkalmazandó de minimis kivétel meghatározásáról szóló (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2013 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 21.) az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek az Északi-tengeren és a délnyugati vizeken folytatott bizonyos tengerfenéki és nyílt vízi halászati tevékenységekkel kapcsolatos technikai intézkedések tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2014 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 21.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2021–2023-as időszakban történő végrehajtásának részletes szabályairól | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2015 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 21.) a nyugati vizeken a bizonyos fajok halászatában alkalmazandó kirakodási kötelezettség 2021–2023-as időszakban történő végrehajtása részletes szabályainak meghatározásáról | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2016 végrehajtási rendelete (2020. december 9.) az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságra, Guernsey-re, a Man-szigetre és Jersey-re vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 39 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2017 végrehajtási rendelete (2020. december 9.) az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet melléklete 2. részének az Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 43 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2018 végrehajtási rendelete (2020. december 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mozzarella di Gioia del Colle [OEM]) | 46 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2019 végrehajtási határozata (2020. december 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 8984. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK |
| | * | Az európai ombudsman határozata (2020. november 9.) az érintetteket a személyes adatok kezelése során megillető egyes jogokat korlátozó belső szabályokról | 81 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/2012 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 5.) az egyes kis méretű nyílt tengeri fajok földközi-tengeri halászatában alkalmazandó de minimis kivétel meghatározásáról szóló (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról

de minimis

1

*

A Bizottság (EU) 2020/2013 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 21.) az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek az Északi-tengeren és a délnyugati vizeken folytatott bizonyos tengerfenéki és nyílt vízi halászati tevékenységekkel kapcsolatos technikai intézkedések tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság (EU) 2020/2014 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 21.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2021–2023-as időszakban történő végrehajtásának részletes szabályairól

10

*

A Bizottság (EU) 2020/2015 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. augusztus 21.) a nyugati vizeken a bizonyos fajok halászatában alkalmazandó kirakodási kötelezettség 2021–2023-as időszakban történő végrehajtása részletes szabályainak meghatározásáról

22

*

A Bizottság (EU) 2020/2016 végrehajtási rendelete (2020. december 9.) az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságra, Guernsey-re, a Man-szigetre és Jersey-re vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

39

*

A Bizottság (EU) 2020/2017 végrehajtási rendelete (2020. december 9.) az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet melléklete 2. részének az Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

43

*

A Bizottság (EU) 2020/2018 végrehajtási rendelete (2020. december 9.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mozzarella di Gioia del Colle [OEM])

46

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/2019 végrehajtási határozata (2020. december 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 8984. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 8984. számú dokumentummal történt)

1

53

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

*

Az európai ombudsman határozata (2020. november 9.) az érintetteket a személyes adatok kezelése során megillető egyes jogokat korlátozó belső szabályokról

81

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a következőhöz: Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 7. sz. (EU, Euratom) 2020/1776 költségvetés-módosításának végleges elfogadása ( HL L 401., 2020.11.30. ) | 87 |
| | * | Helyesbítés az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelethez (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) ( HL L 95., 2017.4.7. ) | 88 |
| | * | Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 1129/2011/EU rendelet magyar nyelvi változatának helyesbítéséről szóló, 2013. november 19-i 1152/2013/EU bizottsági rendelethez ( HL L 311., 2013.11.20. ) | 102 |
| | * | Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a riboflavin (E 101) és a kosnil, kárminsav, kárminok (E 120) alumíniumlakkjainak bizonyos élelmiszer-kategóriákban való használata tekintetében történő módosításáról, valamint a 231/2012/EU rendelet mellékletének a riboflavinok (E 101) specifikációja vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2014. augusztus 25-i 923/2014/EU bizottsági rendelethez ( HL L 252., 2014.8.26. ) | 103 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a következőhöz: Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 7. sz. (EU, Euratom) 2020/1776 költségvetés-módosításának végleges elfogadása ( HL L 401., 2020.11.30. )

( HL L 401., 2020.11.30. )

87

*

Helyesbítés az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelethez (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) ( HL L 95., 2017.4.7. )

( HL L 95., 2017.4.7. )

88

*

Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 1129/2011/EU rendelet magyar nyelvi változatának helyesbítéséről szóló, 2013. november 19-i 1152/2013/EU bizottsági rendelethez ( HL L 311., 2013.11.20. )

( HL L 311., 2013.11.20. )

102

*

Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a riboflavin (E 101) és a kosnil, kárminsav, kárminok (E 120) alumíniumlakkjainak bizonyos élelmiszer-kategóriákban való használata tekintetében történő módosításáról, valamint a 231/2012/EU rendelet mellékletének a riboflavinok (E 101) specifikációja vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2014. augusztus 25-i 923/2014/EU bizottsági rendelethez ( HL L 252., 2014.8.26. )

( HL L 252., 2014.8.26. )

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2012 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. augusztus 5.)

az egyes kis méretű nyílt tengeri fajok földközi-tengeri halászatában alkalmazandó de minimis kivétel meghatározásáról szóló (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az alkalmazási időszak tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikke (7) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU rendelet a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát. A rendelet a Földközi-tenger tekintetében alkalmazandó továbbá az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) IX. mellékletében felsorolt, minimális állományvédelmi referenciaméretek hatálya alá tartozó fajok fogásaira. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU rendelet a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát. A rendelet a Földközi-tenger tekintetében alkalmazandó továbbá az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) IX. mellékletében felsorolt, minimális állományvédelmi referenciaméretek hatálya alá tartozó fajok fogásaira.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint 2015. január 1-jétől kirakodási kötelezettség vonatkozik a kis méretű nyílt vízi fajokra. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint 2015. január 1-jétől kirakodási kötelezettség vonatkozik a kis méretű nyílt vízi fajokra.

| (3) | A nem szándékos fogások kezelésével járó aránytalan költségek elkerülése érdekében az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) lehetővé tette a minimális állományvédelmi referenciaméretek hatálya alá tartozó fajokból ejtett fogások egy kis százalékának visszadobását. A rendelet a kis méretű nyílt vízi fajok közül a szardella, a szardínia, a makrélák és a fattyúmakrélák vízközi vonóhálóval és/vagy erszényes kerítőhálóval folytatott halászatára alkalmazandó együttes de minimis kivételről rendelkezik a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által meghatározott 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.1., 11.2. és 12. (a Földközi-tenger nyugati része), 17. és 18. (Adriai-tenger), valamint 15., 16., 19., 20., 22., 23. és 25. (a Földközi-tenger délkeleti része) földrajzi alterületek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(3)

A nem szándékos fogások kezelésével járó aránytalan költségek elkerülése érdekében az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) lehetővé tette a minimális állományvédelmi referenciaméretek hatálya alá tartozó fajokból ejtett fogások egy kis százalékának visszadobását. A rendelet a kis méretű nyílt vízi fajok közül a szardella, a szardínia, a makrélák és a fattyúmakrélák vízközi vonóhálóval és/vagy erszényes kerítőhálóval folytatott halászatára alkalmazandó együttes de minimis kivételről rendelkezik a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által meghatározott 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11.1., 11.2. és 12. (a Földközi-tenger nyugati része), 17. és 18. (Adriai-tenger), valamint 15., 16., 19., 20., 22., 23. és 25. (a Földközi-tenger délkeleti része) földrajzi alterületek vonatkozásában.

| (4) | Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletet 2020. december 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletet 2020. december 31-ig kell alkalmazni.

| (5) | 2020 májusában a kis méretű nyílt vízi fajok földközi-tengeri halászatában közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok – konkrétan a PESCAMED magas szintű csoport (Franciaország, Olaszország és Spanyolország) a Földközi-tenger nyugati részére, az ADRIATICA magas szintű csoport (Horvátország, Olaszország és Szlovénia) az Adriai-tengerre, a SUDESTMED magas szintű csoport (Ciprus, Görögország, Olaszország és Málta) pedig a Földközi-tenger délkeleti részére vonatkozóan – tudományos bizonyítékokat nyújtottak be az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott de minimis kivétel meghosszabbításának kérelmezése céljából. |
| --- | --- |

(5)

2020 májusában a kis méretű nyílt vízi fajok földközi-tengeri halászatában közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok – konkrétan a PESCAMED magas szintű csoport (Franciaország, Olaszország és Spanyolország) a Földközi-tenger nyugati részére, az ADRIATICA magas szintű csoport (Horvátország, Olaszország és Szlovénia) az Adriai-tengerre, a SUDESTMED magas szintű csoport (Ciprus, Görögország, Olaszország és Málta) pedig a Földközi-tenger délkeleti részére vonatkozóan – tudományos bizonyítékokat nyújtottak be az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott de minimis kivétel meghosszabbításának kérelmezése céljából.

| (6) | 2020 májusában a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) egyik szakértői munkacsoportja áttekintette a benyújtott tudományos bizonyítékokat, és úgy vélte, hogy a de minimis kivétel meghosszabbításához további bizonyítékokra lenne szükség, különösen az érintett halászatok tekintetében a visszadobott egyedek bejelentett mennyiségét illetően. |
| --- | --- |

(6)

2020 májusában a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) egyik szakértői munkacsoportja áttekintette a benyújtott tudományos bizonyítékokat, és úgy vélte, hogy a de minimis kivétel meghosszabbításához további bizonyítékokra lenne szükség, különösen az érintett halászatok tekintetében a visszadobott egyedek bejelentett mennyiségét illetően.

| (7) | 2020 júniusában a HTMGB szakértői munkacsoportjának észrevételeire válaszul a három tagállami magas szintű csoport további bizonyítékokat nyújtott be. A benyújtott kiegészítő bizonyítékok fényében a HTMGB (4) arra a következtetésre jutott, hogy az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján nyújtott de minimis mentesség meghosszabbítását indokoló tudományos kritériumok teljesülnek. |
| --- | --- |

(7)

2020 júniusában a HTMGB szakértői munkacsoportjának észrevételeire válaszul a három tagállami magas szintű csoport további bizonyítékokat nyújtott be. A benyújtott kiegészítő bizonyítékok fényében a HTMGB (4) arra a következtetésre jutott, hogy az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendelet alapján nyújtott de minimis mentesség meghosszabbítását indokoló tudományos kritériumok teljesülnek.

| (8) | Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt de minimis kivétel több, a kisüzemi halászhajók által egyidejűleg, nagyon eltérő mennyiségekben kifogott és a part mentén elszórva található számos különböző kirakodási ponton kirakodott fajra vonatkozik, ami megnehezíti az egy-egy állományra összpontosító megközelítést[?]. Az említett fajokra az (EU) 2019/1241 rendelet IX. mellékletében felsorolt minimális állományvédelmi méretek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt de minimis kivétel több, a kisüzemi halászhajók által egyidejűleg, nagyon eltérő mennyiségekben kifogott és a part mentén elszórva található számos különböző kirakodási ponton kirakodott fajra vonatkozik, ami megnehezíti az egy-egy állományra összpontosító megközelítést[?]. Az említett fajokra az (EU) 2019/1241 rendelet IX. mellékletében felsorolt minimális állományvédelmi méretek vonatkoznak.

| (9) | A nem szándékos fogások kezelésének aránytalan költségeire és a nem szándékos fogások szintjére vonatkozóan benyújtott információk javultak. A HTMGB azonban megjegyzi, hogy a visszadobásokra vonatkozó adatok gyűjtését még javítani kell. Ezzel összefüggésben, valamint a nem szándékos fogások kezelésével járó aránytalan költségeknek, valamint az érintett halászati tevékenységek és a kapcsolódó gazdasági tevékenységek megszakadásának elkerülése érdekében a Bizottság helyénvalónak tartja az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott de minimis kivétel alkalmazási időszakának meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(9)

A nem szándékos fogások kezelésének aránytalan költségeire és a nem szándékos fogások szintjére vonatkozóan benyújtott információk javultak. A HTMGB azonban megjegyzi, hogy a visszadobásokra vonatkozó adatok gyűjtését még javítani kell. Ezzel összefüggésben, valamint a nem szándékos fogások kezelésével járó aránytalan költségeknek, valamint az érintett halászati tevékenységek és a kapcsolódó gazdasági tevékenységek megszakadásának elkerülése érdekében a Bizottság helyénvalónak tartja az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott de minimis kivétel alkalmazási időszakának meghosszabbítását.

| (10) | Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és az ahhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. A jogbiztonság érdekében és mivel az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendelet 2020. december 31-én hatályát veszti, ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(11)

Mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és az ahhoz kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. A jogbiztonság érdekében és mivel az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendelet 2020. december 31-én hatályát veszti, ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4. cikkének második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a rendeletet 2023. december 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 105. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/161 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. október 23.) egyes kis méretű nyílt tengeri fajok földközi-tengeri halászatában alkalmazandó de minimis kivétel meghatározásáról (HL L 30., 2018.2.2., 1. o.).

3

de minimis

(4)  A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) értékelése a kirakodási kötelezettségre és a technikai intézkedésekről szóló rendeletre vonatkozó közös ajánlásokról (STECF-20-04). Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2020, https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/d71aef4f-7366-48cb-9cdb-afcf58565ee6

4

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2013 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. augusztus 21.)

az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek az Északi-tengeren és a délnyugati vizeken folytatott bizonyos tengerfenéki és nyílt vízi halászati tevékenységekkel kapcsolatos technikai intézkedések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére, 10. cikke (4) bekezdésére és 15. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | 2019. augusztus 14-én hatályba lépett a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről szóló új (EU) 2019/1241 rendelet. A rendelet I. melléklete tartalmazza a tilalom hatálya alá tartozó fajok jegyzékét, V. melléklete az Északi-tenger vonatkozásában regionális szinten megállapított technikai intézkedésekre vonatkozó különleges rendelkezéseket, VII. melléklete pedig a délnyugati vizek vonatkozásában regionális szinten megállapított technikai intézkedésekre vonatkozó különleges rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(1)

2019. augusztus 14-én hatályba lépett a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről szóló új (EU) 2019/1241 rendelet. A rendelet I. melléklete tartalmazza a tilalom hatálya alá tartozó fajok jegyzékét, V. melléklete az Északi-tenger vonatkozásában regionális szinten megállapított technikai intézkedésekre vonatkozó különleges rendelkezéseket, VII. melléklete pedig a délnyugati vizek vonatkozásában regionális szinten megállapított technikai intézkedésekre vonatkozó különleges rendelkezéseket.

| (2) | Az (EU) 2019/1241 rendelet 2. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a 15. cikkel és a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet módosítása érdekében annak biztosításával, hogy a 13. cikknek vagy az V–X. melléklet A. vagy C. részének a vonatkozó rendelkezéseit a rekreációs célú halászatra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/1241 rendelet 2. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a 15. cikkel és a 29. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet módosítása érdekében annak biztosításával, hogy a 13. cikknek vagy az V–X. melléklet A. vagy C. részének a vonatkozó rendelkezéseit a rekreációs célú halászatra is alkalmazni kell.

| (3) | Az (EU) 2019/1241 rendelet 10. cikkének (4) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a 29. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a tilalom hatálya alá tartozó fajok I. mellékletben szereplő jegyzékét. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/1241 rendelet 10. cikkének (4) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a 29. cikkel összhangban elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosítsa a tilalom hatálya alá tartozó fajok I. mellékletben szereplő jegyzékét.

| (4) | Az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet 29. cikkével és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkével összhangban az (EU) 2019/1241 rendelet mellékleteiben szereplő technikai intézkedések módosítása, kiegészítése, hatályon kívül helyezése, illetőleg az azoktól való eltérés biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el e rendelet 29. cikkével és az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 18. cikkével összhangban az (EU) 2019/1241 rendelet mellékleteiben szereplő technikai intézkedések módosítása, kiegészítése, hatályon kívül helyezése, illetőleg az azoktól való eltérés biztosítása céljából.

| (5) | Az I. melléklet tartalmazza a tilalom hatálya alá tartozó fajok jegyzékét. Az (EU) 2019/1241 rendelet V. melléklete és VII. melléklete tartalmazza az Északi-tengerre, illetve a délnyugati vizekre vonatkozó különleges technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5)

Az I. melléklet tartalmazza a tilalom hatálya alá tartozó fajok jegyzékét. Az (EU) 2019/1241 rendelet V. melléklete és VII. melléklete tartalmazza az Északi-tengerre, illetve a délnyugati vizekre vonatkozó különleges technikai intézkedéseket.

| (6) | Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Hollandia és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bír az Északi-tengeren. Az Északi-tengerrel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően, 2020. május 4-én az említett tagállamok felhatalmazáson alapuló jogi aktusra irányuló közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

Belgium, Dánia, Németország, Franciaország, Hollandia és Svédország közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bír az Északi-tengeren. Az Északi-tengerrel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően, 2020. május 4-én az említett tagállamok felhatalmazáson alapuló jogi aktusra irányuló közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz.

| (7) | Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bír a délnyugati vizeken. A délnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően, 2020. május 4-én az említett tagállamok felhatalmazáson alapuló jogi aktusra irányuló közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(7)

Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália közvetlen halászati gazdálkodási érdekkel bír a délnyugati vizeken. A délnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően, 2020. május 4-én az említett tagállamok felhatalmazáson alapuló jogi aktusra irányuló közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz.

| (8) | E rendelet célja, hogy egyetlen jogi aktusba foglalja a múltban az Északi-tengerre és a délnyugati vizekre vonatkozó visszadobási tervek részeként elfogadott technikai intézkedésekre vonatkozó meglévő rendelkezéseket és az újonnan javasolt technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

E rendelet célja, hogy egyetlen jogi aktusba foglalja a múltban az Északi-tengerre és a délnyugati vizekre vonatkozó visszadobási tervek részeként elfogadott technikai intézkedésekre vonatkozó meglévő rendelkezéseket és az újonnan javasolt technikai intézkedéseket.

| (9) | A tagállamok által nyújtott információk alapján a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) pozitívan értékelte a regionális csoportok által a közös ajánlásokban szereplő technikai intézkedések támogatása érdekében szolgáltatott bizonyítékokat (3). |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok által nyújtott információk alapján a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) pozitívan értékelte a regionális csoportok által a közös ajánlásokban szereplő technikai intézkedések támogatása érdekében szolgáltatott bizonyítékokat (3).

| (10) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések értékelésre kerültek az (EU) 2019/1241 rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 10., 15. és 18. cikkével összhangban. A tagállamok bizonyítékokat szolgáltattak annak igazolása érdekében, hogy a javaslatok összhangban állnak az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikkének (4) és (5) bekezdésével. |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések értékelésre kerültek az (EU) 2019/1241 rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 10., 15. és 18. cikkével összhangban. A tagállamok bizonyítékokat szolgáltattak annak igazolása érdekében, hogy a javaslatok összhangban állnak az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikkének (4) és (5) bekezdésével.

| (11) | A közös ajánlással kapcsolatban 2020. július 28-án konzultációra került sor a halászati szakértői csoporttal. Az Európai Parlament megfigyelőként részt vett az ülésen. |
| --- | --- |

(11)

A közös ajánlással kapcsolatban 2020. július 28-án konzultációra került sor a halászati szakértői csoporttal. Az Európai Parlament megfigyelőként részt vett az ülésen.

| (12) | Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás azt javasolta, hogy az ikrás homárt is vegyék fel azoknak a fajoknak az (EU) 2019/1241 rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékébe, amelyeket tilos halászni, fedélzeten tartani, átrakni, kirakodni, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által bemutatott bizonyítékokat, és megállapította, hogy meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy szükség van ezen intézkedés bevezetésének támogatására. A HTMGB megállapította, hogy más területeken már sor került hasonló intézkedések meghozatalára, amelyek az állomány felépülésének következtében megnövekedett kirakodási mennyiségek révén hosszú távú gazdasági előnyöket eredményeztek. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(12)

Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás azt javasolta, hogy az ikrás homárt is vegyék fel azoknak a fajoknak az (EU) 2019/1241 rendelet I. mellékletében foglalt jegyzékébe, amelyeket tilos halászni, fedélzeten tartani, átrakni, kirakodni, tárolni, értékesíteni, eladásra kiállítani vagy felkínálni. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által bemutatott bizonyítékokat, és megállapította, hogy meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre arra nézve, hogy szükség van ezen intézkedés bevezetésének támogatására. A HTMGB megállapította, hogy más területeken már sor került hasonló intézkedések meghozatalára, amelyek az állomány felépülésének következtében megnövekedett kirakodási mennyiségek révén hosszú távú gazdasági előnyöket eredményeztek. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (13) | Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a minimális állományvédelmi referenciaméret növelését a homár esetében a svéd kizárólagos gazdasági övezetben, az ICES 3a körzetben. A HTMGB rámutatott arra, hogy annak ellenére, hogy e kérelem vonatkozásában nem állnak rendelkezésre konkrét bizonyítékok, az intézkedés a minimális állományvédelmi referenciaméret növelését jelenti. Egy ilyen intézkedés az állomány kisebb intenzitással történő kiaknázását eredményezi, ami a későbbiekben nyilvánvaló előnyökkel jár az állomány védelmére nézve. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(13)

Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a minimális állományvédelmi referenciaméret növelését a homár esetében a svéd kizárólagos gazdasági övezetben, az ICES 3a körzetben. A HTMGB rámutatott arra, hogy annak ellenére, hogy e kérelem vonatkozásában nem állnak rendelkezésre konkrét bizonyítékok, az intézkedés a minimális állományvédelmi referenciaméret növelését jelenti. Egy ilyen intézkedés az állomány kisebb intenzitással történő kiaknázását eredményezi, ami a későbbiekben nyilvánvaló előnyökkel jár az állomány védelmére nézve. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (14) | Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta továbbá az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen folytatott rekreációs célú halászat során kifogott farkassügérre vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret összehangolását a farkassügér kereskedelmi halászatára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciamérettel az (EU) 2020/123 rendelet (4) 10. cikkének (5) bekezdésében foglaltak szerint. 20-04. számú jelentésében a HTMGB megállapította, hogy mivel a rekreációs célú halászat hozzájárul az általános halászati mortalitáshoz, a kereskedelmi halászatra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret alkalmazása a rekreációs célú halászatra pozitív gazdálkodási intézkedésnek tekinthető. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(14)

Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta továbbá az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen folytatott rekreációs célú halászat során kifogott farkassügérre vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret összehangolását a farkassügér kereskedelmi halászatára vonatkozó minimális állományvédelmi referenciamérettel az (EU) 2020/123 rendelet (4) 10. cikkének (5) bekezdésében foglaltak szerint. 20-04. számú jelentésében a HTMGB megállapította, hogy mivel a rekreációs célú halászat hozzájárul az általános halászati mortalitáshoz, a kereskedelmi halászatra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret alkalmazása a rekreációs célú halászatra pozitív gazdálkodási intézkedésnek tekinthető. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (15) | Ezenfelül az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta több olyan kiegészítő technikai intézkedés fenntartását, amelyről az Unió és Norvégia között 2011-ben (5) és 2012-ben (6) megegyezés született. E különleges technikai intézkedések közül néhányat már belefoglaltak az (EU) 2019/1241 rendelet V. mellékletébe, míg másokat az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja értelmében a 2019–2021-es időszak vonatkozásában belefoglaltak az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletbe (7). Ezen intézkedések célja a szelektivitás növelése, valamint a nem kívánt fogások csökkentése a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászati tevékenységek vagy fajok vonatkozásában, és azokat bele kell foglalni az (EU) 2019/1241 rendelet V. mellékletébe. Ezért ezeket az intézkedéseket indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(15)

Ezenfelül az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta több olyan kiegészítő technikai intézkedés fenntartását, amelyről az Unió és Norvégia között 2011-ben (5) és 2012-ben (6) megegyezés született. E különleges technikai intézkedések közül néhányat már belefoglaltak az (EU) 2019/1241 rendelet V. mellékletébe, míg másokat az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja értelmében a 2019–2021-es időszak vonatkozásában belefoglaltak az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletbe (7). Ezen intézkedések célja a szelektivitás növelése, valamint a nem kívánt fogások csökkentése a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászati tevékenységek vagy fajok vonatkozásában, és azokat bele kell foglalni az (EU) 2019/1241 rendelet V. mellékletébe. Ezért ezeket az intézkedéseket indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (16) | Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta továbbá az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelettel engedélyezett a SepNep-hálók használatának fenntartását. A HTMGB megállapította, hogy a benyújtott információk részletesek és hitelesek, valamint hogy bizonyítékokkal támasztották alá a SepNep hatékonyságát. A HTMGB az előző években megvizsgálta az eszközt, és megállapítása továbbra is érvényes (8). A benyújtott információk alapján a HTMGB megállapította továbbá, hogy a SepNep egyenértékű szelektáló eszközként megfelel az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a norvég homár célzott halászatára vonatkozó technikai rendelkezésekkel összefüggésben, és nem vezet a szelektivitási normák romlásához. Ezért az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(16)

Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta továbbá az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelettel engedélyezett a SepNep-hálók használatának fenntartását. A HTMGB megállapította, hogy a benyújtott információk részletesek és hitelesek, valamint hogy bizonyítékokkal támasztották alá a SepNep hatékonyságát. A HTMGB az előző években megvizsgálta az eszközt, és megállapítása továbbra is érvényes (8). A benyújtott információk alapján a HTMGB megállapította továbbá, hogy a SepNep egyenértékű szelektáló eszközként megfelel az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a norvég homár célzott halászatára vonatkozó technikai rendelkezésekkel összefüggésben, és nem vezet a szelektivitási normák romlásához. Ezért az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (17) | Közös ajánlásukban az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok javasolták továbbá a homár kereskedelmi és rekreációs célú halászatának szezonális leállítását a svéd kizárólagos gazdasági övezetben, az ICES 3a körzetben. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat és megállapította, hogy habár nem bocsátottak rendelkezésre olyan konkrét információkat, amelyek lehetővé tennék az intézkedés potenciális hasznának a számszerűsítését, az intézkedés a halászati mortalitás csökkenését fogja eredményezni, ami a többi javasolt intézkedéssel együtt valószínűleg kedvező hatást gyakorol a homárállományokra. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(17)

Közös ajánlásukban az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok javasolták továbbá a homár kereskedelmi és rekreációs célú halászatának szezonális leállítását a svéd kizárólagos gazdasági övezetben, az ICES 3a körzetben. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat és megállapította, hogy habár nem bocsátottak rendelkezésre olyan konkrét információkat, amelyek lehetővé tennék az intézkedés potenciális hasznának a számszerűsítését, az intézkedés a halászati mortalitás csökkenését fogja eredményezni, ami a többi javasolt intézkedéssel együtt valószínűleg kedvező hatást gyakorol a homárállományokra. Ezért a javasolt intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (18) | Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a homár homárcsapdáktól eltérő eszközökkel történő halászatának tilalmát az ICES 3a körzetben található svéd kizárólagos gazdasági övezetben. A HTMGB megállapította, hogy habár nem bocsátottak rendelkezésre olyan konkrét információkat, amelyek alapján lehetőség lenne a potenciális hasznok számszerűsítésére, a homár és a langusztarák kifogásához használt kopoltyúhálók használatának tilalma más területeken kedvező hatásokat eredményezett, és az intézkedés valószínűleg előnyökkel járna a homárállományokra nézve. Ezért ezt az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(18)

Az Északi-tengeren érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a homár homárcsapdáktól eltérő eszközökkel történő halászatának tilalmát az ICES 3a körzetben található svéd kizárólagos gazdasági övezetben. A HTMGB megállapította, hogy habár nem bocsátottak rendelkezésre olyan konkrét információkat, amelyek alapján lehetőség lenne a potenciális hasznok számszerűsítésére, a homár és a langusztarák kifogásához használt kopoltyúhálók használatának tilalma más területeken kedvező hatásokat eredményezett, és az intézkedés valószínűleg előnyökkel járna a homárállományokra nézve. Ezért ezt az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (19) | A délnyugati vizeken érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a minimális állományvédelmi referenciaméret fenntartását a Xávega régióban, az ICES 8c körzetben és az ICES 9 alterületen folytatott kisüzemi halászat során kifogott fattyúmakréla tekintetében, ami jelenleg az 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9) szerepel. A HTMGB hivatkozott korábbi vizsgálatára, melynek során kedvezően értékelte ezt az intézkedést és megállapította (10), hogy a közös ajánlásban meghatározott feltételek mellett a javaslat valószínűleg nem változtatja meg az állomány történelmi hasznosítási korösszetételét. Tekintve, hogy e kérelem feltételei nem változtak, valamint hogy a HTMGB megállapította, hogy a hasznosítási korösszetétel már legalább 20 éve állandó, ezt az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(19)

A délnyugati vizeken érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a minimális állományvédelmi referenciaméret fenntartását a Xávega régióban, az ICES 8c körzetben és az ICES 9 alterületen folytatott kisüzemi halászat során kifogott fattyúmakréla tekintetében, ami jelenleg az 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (9) szerepel. A HTMGB hivatkozott korábbi vizsgálatára, melynek során kedvezően értékelte ezt az intézkedést és megállapította (10), hogy a közös ajánlásban meghatározott feltételek mellett a javaslat valószínűleg nem változtatja meg az állomány történelmi hasznosítási korösszetételét. Tekintve, hogy e kérelem feltételei nem változtak, valamint hogy a HTMGB megállapította, hogy a hasznosítási korösszetétel már legalább 20 éve állandó, ezt az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (20) | A délnyugati vizeken érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a délnyugati vizeken folytatott rekreációs halászat során kifogott alábbi fajok minimális állományvédelmi referenciaméretének összehangolását a kereskedelmi halászatra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciamérettel: foltos tőkehal, fekete tőkehal, sávos tőkehal, szürke tőkehal, rombuszhalak, nyelvhalak, sima lepényhal, vékonybajszú tőkehal, északi menyhal, kék menyhal, makrélák, hering, fattyúmakrélák, szardella és szardínia. A közös ajánlás nagyobb minimális állományvédelmi referenciaméretet javasolt a közönséges tőkehal, a nagyszemű vörösdurbincs és a farkassügér rekreációs célú halászata tekintetében. A HTMGB megvizsgálta a benyújtott bizonyítékokat és arra a megállapításra jutott (11), hogy mivel a rekreációs célú halászat hozzájárul az általános halászati mortalitáshoz, a kereskedelmi halászatra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret alkalmazása a rekreációs célú halászatra pozitív gazdálkodási intézkedésnek tekinthető. Ezért ezt az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe. |
| --- | --- |

(20)

A délnyugati vizeken érdekkel bíró tagállamok által benyújtott közös ajánlás javasolta a délnyugati vizeken folytatott rekreációs halászat során kifogott alábbi fajok minimális állományvédelmi referenciaméretének összehangolását a kereskedelmi halászatra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciamérettel: foltos tőkehal, fekete tőkehal, sávos tőkehal, szürke tőkehal, rombuszhalak, nyelvhalak, sima lepényhal, vékonybajszú tőkehal, északi menyhal, kék menyhal, makrélák, hering, fattyúmakrélák, szardella és szardínia. A közös ajánlás nagyobb minimális állományvédelmi referenciaméretet javasolt a közönséges tőkehal, a nagyszemű vörösdurbincs és a farkassügér rekreációs célú halászata tekintetében. A HTMGB megvizsgálta a benyújtott bizonyítékokat és arra a megállapításra jutott (11), hogy mivel a rekreációs célú halászat hozzájárul az általános halászati mortalitáshoz, a kereskedelmi halászatra vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret alkalmazása a rekreációs célú halászatra pozitív gazdálkodási intézkedésnek tekinthető. Ezért ezt az intézkedést indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe.

| (21) | A hasznosítási korösszetételek optimalizálása, a halászeszközök szelektivitásának növelése, valamint a nem szándékos fogások csökkentése érdekében ezért helyénvaló elfogadni a tagállamok által benyújtott technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(21)

A hasznosítási korösszetételek optimalizálása, a halászeszközök szelektivitásának növelése, valamint a nem szándékos fogások csökkentése érdekében ezért helyénvaló elfogadni a tagállamok által benyújtott technikai intézkedéseket.

| (22) | Mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Tekintve, hogy a visszadobási tervek részeként elfogadott egyes technikai intézkedések hatálya 2020 végén lejár, indokolt előírni, hogy e rendelet 2021. január 1-jétől legyen alkalmazandó, |
| --- | --- |

(22)

Mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. Tekintve, hogy a visszadobási tervek részeként elfogadott egyes technikai intézkedések hatálya 2020 végén lejár, indokolt előírni, hogy e rendelet 2021. január 1-jétől legyen alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/1241 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következő ponttal egészül ki:






  „q) | ikrás nőstény homár (Homarus gammarus) az ICES 3a, 4a és 4b körzetben.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következő ponttal egészül ki:

„q)

ikrás nőstény homár (Homarus gammarus) az ICES 3a, 4a és 4b körzetben.”

| 2. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. rész a következőképpen módosul:






  i. | a táblázat a következő bejegyzéssel egészül ki:






  „Homár (Homarus gammarus) | 90 mm (páncélhossz) a svéd kizárólagos gazdasági övezetben, az ICES 3a körzetben” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. rész a következőképpen módosul:

i.

a táblázat a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Homár (Homarus gammarus)

90 mm (páncélhossz) a svéd kizárólagos gazdasági övezetben, az ICES 3a körzetben”

| ii. | A szöveg a táblázat alatt a következő ponttal egészül ki:






  — | „1. | Az e részben az Északi-tengeren a farkassügérre (Dicentrarchus labrax), valamint a svéd kizárólagos gazdasági övezeten belül a Skagerrakban és a Kattegatban (ICES 3a körzet) a homárra (Homarus gammarus) vonatkozóan meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméretek alkalmazandók a rekreációs célú halászat tekintetében.”; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

A szöveg a táblázat alatt a következő ponttal egészül ki:

—

„1.

Az e részben az Északi-tengeren a farkassügérre (Dicentrarchus labrax), valamint a svéd kizárólagos gazdasági övezeten belül a Skagerrakban és a Kattegatban (ICES 3a körzet) a homárra (Homarus gammarus) vonatkozóan meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméretek alkalmazandók a rekreációs célú halászat tekintetében.”;

| b) | a B. rész a következő pontokkal egészül ki:






  — | „1.3. | A táblázatban szereplő előírásoktól eltérve a norvég garnéla Skagerrakban (ICES 3an körzet) folytatott halászata során alkalmazható halvisszatartó eszköz, ha elegendő halászati lehetőség áll rendelkezésre a járulékos fogások beszámításához, és a halvisszatartó eszköz:






  — | 120 mm vagy annál nagyobb szembőségű, négyzet alakú hálószemekből álló felső hálópanellel van ellátva, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a B. rész a következő pontokkal egészül ki:

—

„1.3.

A táblázatban szereplő előírásoktól eltérve a norvég garnéla Skagerrakban (ICES 3an körzet) folytatott halászata során alkalmazható halvisszatartó eszköz, ha elegendő halászati lehetőség áll rendelkezésre a járulékos fogások beszámításához, és a halvisszatartó eszköz:

—

120 mm vagy annál nagyobb szembőségű, négyzet alakú hálószemekből álló felső hálópanellel van ellátva,

| — | legalább 3 méter hosszúságú, valamint |
| --- | --- |

—

legalább 3 méter hosszúságú, valamint

| — | legalább olyan széles, mint a szelektáló rács. |
| --- | --- |

—

legalább olyan széles, mint a szelektáló rács.

| — | 1.4. | Az e rendelet I. mellékletében említett SepNep (**) használata egyenértékű szelektáló eszközként engedélyezett a norvég homár (Nephrops norvegicus) célzott halászata során. |
| --- | --- | --- |

—

1.4.

Az e rendelet I. mellékletében említett SepNep (**) használata egyenértékű szelektáló eszközként engedélyezett a norvég homár (Nephrops norvegicus) célzott halászata során.

| — | a 80–99 +≥ 100 mm szembőségtartományon belüli hálóból készül, |
| --- | --- |

—

a 80–99 +≥ 100 mm szembőségtartományon belüli hálóból készül,

| — | több, legalább 80–120 mm szembőségű zsákvéggel rendelkezik, amelyek egyetlen hosszabbító elemhez vannak erősítve; a vonóháló legfelső zsákvége legalább 120 mm szembőségű, és egy legfeljebb 105 mm szembőségű elválasztó hálómezővel van felszerelve, valamint |
| --- | --- |

—

több, legalább 80–120 mm szembőségű zsákvéggel rendelkezik, amelyek egyetlen hosszabbító elemhez vannak erősítve; a vonóháló legfelső zsákvége legalább 120 mm szembőségű, és egy legfeljebb 105 mm szembőségű elválasztó hálómezővel van felszerelve, valamint

| — | opcionálisan egy legalább 17 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is ellátható, feltéve, hogy annak kialakítása lehetővé teszi a norvég homár kis méretű egyedeinek menekülését.”; |
| --- | --- |

—

opcionálisan egy legalább 17 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is ellátható, feltéve, hogy annak kialakítása lehetővé teszi a norvég homár kis méretű egyedeinek menekülését.”;

| c) | a C. rész a következő ponttal egészül ki:






  „7. | A homárt érintő intézkedések az ICES 3a körzetben |
| --- | --- | --- |

c)

a C. rész a következő ponttal egészül ki:

„7.

| 7.1. | Az ICES 3a körzet svéd kizárólagos gazdasági övezetében a homár (Homarus gammarus) csak homárcsapdákkal halászható.
  A homárcsapdának legalább két, legalább 60 mm átmérőjű, kör alakú menekülőnyílással kell rendelkeznie, amelyek a homárcsapda egyes rekeszeinek az alsó részében helyezkednek el. A más halászeszközökkel véletlenül kifogott homárt meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe. |
| --- | --- |

7.1.

A homárcsapdának legalább két, legalább 60 mm átmérőjű, kör alakú menekülőnyílással kell rendelkeznie, amelyek a homárcsapda egyes rekeszeinek az alsó részében helyezkednek el. A más halászeszközökkel véletlenül kifogott homárt meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.

| 7.2. | Tilos homárt (Homarus gammarus) halászni, fedélzeten tartani, átrakni és kirakodni az ICES 3a körzet svéd kizárólagos gazdasági övezetében:






  a) | kereskedelmi halászat során a január 1. és a szeptember 20. utáni első hétfő közötti időszakban; |
| --- | --- | --- |

7.2.

a)

kereskedelmi halászat során a január 1. és a szeptember 20. utáni első hétfő közötti időszakban;

| b) | rekreációs célú halászat során a december 1. és a szeptember 20. utáni első hétfő közötti időszakban. |
| --- | --- |

b)

rekreációs célú halászat során a december 1. és a szeptember 20. utáni első hétfő közötti időszakban.

Az ezekben az időszakokban véletlenül kifogott homárt meg kell óvni az esetleges sérülésektől és haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.”

| 3. | A VII. melléklet A. része a következőképpen módosul:






  a) | A 7. lábjegyzék első mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „Az ICES 8c körzetben és az ICES 9 alterületen kifogott fattyúmakrélákra (Trachurus spp.) vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret az említett területek tekintetében megállapított spanyol, illetve portugál kvóta 5 %-ának erejéig 12 cm-ben kerül megállapításra. Az 5 %-os határértéken belül az ICES 9a körzetben a partról kerítőhálóval folytatott, ún. »xávega« kisüzemi halászatban a portugál kvóta 1 %-a 12 cm-nél kisebb egyedekből is állhat.” |
| --- | --- | --- |

3.

A VII. melléklet A. része a következőképpen módosul:

a)

A 7. lábjegyzék első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ICES 8c körzetben és az ICES 9 alterületen kifogott fattyúmakrélákra (Trachurus spp.) vonatkozó minimális állományvédelmi referenciaméret az említett területek tekintetében megállapított spanyol, illetve portugál kvóta 5 %-ának erejéig 12 cm-ben kerül megállapításra. Az 5 %-os határértéken belül az ICES 9a körzetben a partról kerítőhálóval folytatott, ún. »xávega« kisüzemi halászatban a portugál kvóta 1 %-a 12 cm-nél kisebb egyedekből is állhat.”

| b) | A szöveg a táblázat alatt a következő ponttal egészül ki:






  „1. | Az ebben a részben a foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), a fekete tőkehal(Pollachius virens), a sávos tőkehal (Pollachius pollachius), a szürke tőkehal (Merluccius merluccius), a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.), a nyelvhalak (Solea spp.), a sima lepényhal (Pleuronectes platessa), a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus), az északi menyhal (Molva molva), a kék menyhal (Molva dipterygia), a makrélák (Scomber spp.), a hering (Clupea harengus), a fattyúmakrélák (Trachurus spp.), a szerdella (Engraulis encrasicolus) és a szardínia(Sardina pilchardus) vonatkozásában meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméretek alkalmazandók a délnyugati vizeken folytatott rekreációs célú halászat esetében. Ugyanakkor azonban a következő minimális állományvédelmi referenciaméretek alkalmazandók az ICES 8 alterületen folytatott rekreációs célú halászat során kifogott alábbi fajok tekintetében:






  Közönséges tőkehal (Gadus morhua) | 42 cm |
| --- | --- | --- | --- |
| Nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo) | 40 cm |
| Farkassügér (Dicentrarchus labrax) | 42 cm” |

b)

A szöveg a táblázat alatt a következő ponttal egészül ki:

„1.

Az ebben a részben a foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus), a fekete tőkehal(Pollachius virens), a sávos tőkehal (Pollachius pollachius), a szürke tőkehal (Merluccius merluccius), a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.), a nyelvhalak (Solea spp.), a sima lepényhal (Pleuronectes platessa), a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus), az északi menyhal (Molva molva), a kék menyhal (Molva dipterygia), a makrélák (Scomber spp.), a hering (Clupea harengus), a fattyúmakrélák (Trachurus spp.), a szerdella (Engraulis encrasicolus) és a szardínia(Sardina pilchardus) vonatkozásában meghatározott minimális állományvédelmi referenciaméretek alkalmazandók a délnyugati vizeken folytatott rekreációs célú halászat esetében. Ugyanakkor azonban a következő minimális állományvédelmi referenciaméretek alkalmazandók az ICES 8 alterületen folytatott rekreációs célú halászat során kifogott alábbi fajok tekintetében:

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

42 cm

Nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo)

40 cm

Farkassügér (Dicentrarchus labrax)

42 cm”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 198., 2019.7.25., 105. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf, 165–169. o. (Északi-tenger) és 219–220. o. (délnyugati vizek).

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

4

(5)  A Skagerrakban és a Kattegatban folytatott 2012. évi halászat szabályozásáról Norvégia és az Európai Unió között megtartott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló jegyzőkönyv.

5

(6)  A Skagerrakban érvényes visszadobási tilalom és ellenőrzési intézkedések végrehajtását szolgáló intézkedésekről az Európai Unió és Norvégia között folytatott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló 2012. július 4-i jegyzőkönyv.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 1.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó kirakodási kötelezettség 2020–2021-es időszakban történő végrehajtása részletes szabályainak meghatározásáról (HL L 336., 2019.12.30., 34. o.)

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

8

(9)  A Bizottság 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) egyes kis méretű nyílt tengeri fajoknak a délnyugati vizeken történő halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről. HL L 370., 2014.12.30., 31. o.

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1471816/STECF+16-10+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf, 86–87. o.

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2660523/STECF+PLEN+20-01.pdf, 154–155. o.

11

---

MELLÉKLET

A SepNep eszköz leírása

Image 1

Felső zsákvég (halfogásra szolgáló zsákvég)

| • | Minimális szembőség: 120 mm (a csomók között) |
| --- | --- |

•

Minimális szembőség: 120 mm (a csomók között)

| • | Kerület: maximum 80 hálószem (beleértve a szegélyeket is) |
| --- | --- |

•

Kerület: maximum 80 hálószem (beleértve a szegélyeket is)

Alsó zsákvég (norvég homár fogására szolgáló zsákvég)

| • | Minimális szembőség: 80 mm (a csomók között) |
| --- | --- |

•

Minimális szembőség: 80 mm (a csomók között)

| • | Kerület: maximum 110 hálószem (beleértve a szegélyeket is) |
| --- | --- |

•

Kerület: maximum 110 hálószem (beleértve a szegélyeket is)

Elválasztó hálómező

| • | Az elválasztó hálómezőnek a vonóháló teljes hálóanyagához kapcsolódnia kell úgy, hogy a halak/norvég homárok csak a hálószemeken keresztül juthassanak be a vonóháló alsó részébe. Az elválasztó hálómezőnek a nagyobb egyedeket a felső zsákvég bejárata felé kell terelnie. A hálómező elejének kapcsolódnia kell a fenékvonóháló hasrészéhez. |
| --- | --- |

•

Az elválasztó hálómezőnek a vonóháló teljes hálóanyagához kapcsolódnia kell úgy, hogy a halak/norvég homárok csak a hálószemeken keresztül juthassanak be a vonóháló alsó részébe. Az elválasztó hálómezőnek a nagyobb egyedeket a felső zsákvég bejárata felé kell terelnie. A hálómező elejének kapcsolódnia kell a fenékvonóháló hasrészéhez.

| • | Maximális szembőség: 105 mm (a csomók között) |
| --- | --- |

•

Maximális szembőség: 105 mm (a csomók között)

| • | A hálómező minimális hossza 100 hálószem |
| --- | --- |

•

A hálómező minimális hossza 100 hálószem

| • | A hálómező hátsó pereme legfeljebb 16 hálószem széles |
| --- | --- |

•

A hálómező hátsó pereme legfeljebb 16 hálószem széles

| • | A hálómező elülső peremének szélessége nem haladhatja meg a vonóháló szélességének 88 %-át. Ez arány megegyezik azzal, ahogyan például a hálómező 2 hálószeme (105 mm) aránylik a vonóhálóban található 3 hálószemhez (80 mm).






  o | Kettős csomózású Dyneema-léhés használata javasolt ahhoz, hogy a hálómező hatékony legyen |
| --- | --- | --- |

•

A hálómező elülső peremének szélessége nem haladhatja meg a vonóháló szélességének 88 %-át. Ez arány megegyezik azzal, ahogyan például a hálómező 2 hálószeme (105 mm) aránylik a vonóhálóban található 3 hálószemhez (80 mm).

o

Kettős csomózású Dyneema-léhés használata javasolt ahhoz, hogy a hálómező hatékony legyen

| o | A hálómező alatti úszók emelik az elülső szakaszt, javítva a norvég homárok szelektálásának hatékonyságát |
| --- | --- |

o

A hálómező alatti úszók emelik az elülső szakaszt, javítva a norvég homárok szelektálásának hatékonyságát

Rács (választható)

| • | A rácsot a zsákvég vagy a hosszabbító elem minden rács körüli hálóanyagához rögzíteni kell, így biztosítva, hogy az alsó zsákvégbe kizárólag a rács felső nyílásai felől lehessen bejutni. |
| --- | --- |

•

A rácsot a zsákvég vagy a hosszabbító elem minden rács körüli hálóanyagához rögzíteni kell, így biztosítva, hogy az alsó zsákvégbe kizárólag a rács felső nyílásai felől lehessen bejutni.

| • | Minimális rúdtávolság: 17 mm |
| --- | --- |

•

Minimális rúdtávolság: 17 mm

| • | A rács dőlésének 40 és 90 fok között kell lennie, de a 45 fokos dőlésszög a javasolt. |
| --- | --- |

•

A rács dőlésének 40 és 90 fok között kell lennie, de a 45 fokos dőlésszög a javasolt.

| • | Az alsó zsákvég bejáratának a rács felső részén kell lennie. |
| --- | --- |

•

Az alsó zsákvég bejáratának a rács felső részén kell lennie.

| • | Az alsó zsákvég függőleges rácsbejáratának hossza legfeljebb a függőleges rúdnyílások és az alsó zsákvég előtti nyílások együttes hosszának 35 %-a lehet. |
| --- | --- |

•

Az alsó zsákvég függőleges rácsbejáratának hossza legfeljebb a függőleges rúdnyílások és az alsó zsákvég előtti nyílások együttes hosszának 35 %-a lehet.

| • | A hosszabbító- vagy zsákvég felső részéhez súlyozott függönykötelek (72 g/m, 6 mm-es átmérő) kapcsolódnak, és a rács alsó része előtt legalább 4 hálószemmel kell elhelyezkedniük. |
| --- | --- |

•

A hosszabbító- vagy zsákvég felső részéhez súlyozott függönykötelek (72 g/m, 6 mm-es átmérő) kapcsolódnak, és a rács alsó része előtt legalább 4 hálószemmel kell elhelyezkedniük.

| • | A súlyozott függönyköteleknek függőleges helyzetben el kell érniük a rács alsó rúdjait. |
| --- | --- |

•

A súlyozott függönyköteleknek függőleges helyzetben el kell érniük a rács alsó rúdjait.

Image 2

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2014 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. augusztus 21.)

az Északi-tengeren a bizonyos fajok halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2021–2023-as időszakban történő végrehajtásának részletes szabályairól

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/973 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajokra vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével törekszik minden uniós halászati tevékenységben fokozatosan felszámolni a visszadobás gyakorlatát.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke olyan többéves tervek elfogadásáról rendelkezik, amelyek állományvédelmi intézkedéseket tartalmaznak bizonyos állományoknak egy adott földrajzi területen való halászatára vonatkozóan. Az ilyen többéves tervek meghatározzák a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit, és felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján e részleteket tovább pontosítsa. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke olyan többéves tervek elfogadásáról rendelkezik, amelyek állományvédelmi intézkedéseket tartalmaznak bizonyos állományoknak egy adott földrajzi területen való halászatára vonatkozóan. Az ilyen többéves tervek meghatározzák a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit, és felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján e részleteket tovább pontosítsa.

| (3) | Az (EU) 2018/973 rendelet többéves tervet hoz létre az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozóan. Az említett rendelet 11. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó rendelet kiegészítésére annak érdekében, hogy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtak szerint, a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján meghatározza a kirakodási kötelezettség részleteit az Északi-tengerben élő valamennyi olyan faj állományai tekintetében, amelyekre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/973 rendelet többéves tervet hoz létre az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozóan. Az említett rendelet 11. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó rendelet kiegészítésére annak érdekében, hogy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtak szerint, a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján meghatározza a kirakodási kötelezettség részleteit az Északi-tengerben élő valamennyi olyan faj állományai tekintetében, amelyekre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik.

| (4) | Az (EU) 2018/973 rendeletben meghatározottak szerint az Északi-tenger a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2a és 3a körzetét, valamint az ICES 4 alterületet öleli fel. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/973 rendeletben meghatározottak szerint az Északi-tenger a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2a és 3a körzetét, valamint az ICES 4 alterületet öleli fel.

| (5) | Az Északi-tengeren közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró országok – Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság – által benyújtott közös ajánlás (3) nyomán az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) meghatározza az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2020 és 2021 közötti végrehajtásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(5)

Az Északi-tengeren közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró országok – Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság – által benyújtott közös ajánlás (3) nyomán az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) meghatározza az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2020 és 2021 közötti végrehajtásának részletes szabályait.

| (6) | Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia és Svédország az Északi-tengerrel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően 2020. május 4-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a tengerfenéken élő és nyílt vízi fajok Északi-tengeren történő halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről a 2021–2023-asidőszakra. A tagállamok a közös ajánlás felülvizsgált változatát 2020. július 23 -án nyújtották be. |
| --- | --- |

(6)

Belgium, Dánia, Franciaország, Németország, Hollandia és Svédország az Északi-tengerrel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően 2020. május 4-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a tengerfenéken élő és nyílt vízi fajok Északi-tengeren történő halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről a 2021–2023-asidőszakra. A tagállamok a közös ajánlás felülvizsgált változatát 2020. július 23 -án nyújtották be.

| (7) | Az érintett tudományos testületek szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) (5) áttekintett. Az érintett intézkedéseket a Bizottság 2020. július 28-án a 27 tagállam képviselőiből álló szakértői csoport elé terjesztette a megfigyelői státuszban az Európai Parlament részéről közreműködő képviselők részvételével tartott ülésen. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett tudományos testületek szakvéleményeket bocsátottak ki, amelyeket a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) (5) áttekintett. Az érintett intézkedéseket a Bizottság 2020. július 28-án a 27 tagállam képviselőiből álló szakértői csoport elé terjesztette a megfigyelői státuszban az Európai Parlament részéről közreműködő képviselők részvételével tartott ülésen.

| (8) | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a Bizottság figyelembe vette mind a HTMGB értékelését, mind annak szükségességét, hogy a tagállamok biztosítsák a kirakodási kötelezettség teljeskörű végrehajtását. A legtöbb de minimis kivételre vonatkozó kérelmet a tagállamok regionális csoportja a nem szándékos fogások kezelése miatt jelentkező potenciális költségnövekedésre alapozza. A tagállamok erre vonatkozó információnyújtása javult. A HTMGB azonban megjegyzi, hogy az adatgyűjtés bizonyos esetekben továbbra is szükséges, és hogy a nem szándékos fogások mértékének a csökkentése érdekében a szelektivitás fejlesztésének kellene prioritást élveznie. Ezért ilyen esetekben a kivételeket eseti alapon, 1 vagy 2 évre fogják megadni. A tagállamoknak további adatokat kell szolgáltatniuk a jelenleg folyó tudományos vizsgálatok és tanulmányok eredményeiről. |
| --- | --- |

(8)

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a Bizottság figyelembe vette mind a HTMGB értékelését, mind annak szükségességét, hogy a tagállamok biztosítsák a kirakodási kötelezettség teljeskörű végrehajtását. A legtöbb de minimis kivételre vonatkozó kérelmet a tagállamok regionális csoportja a nem szándékos fogások kezelése miatt jelentkező potenciális költségnövekedésre alapozza. A tagállamok erre vonatkozó információnyújtása javult. A HTMGB azonban megjegyzi, hogy az adatgyűjtés bizonyos esetekben továbbra is szükséges, és hogy a nem szándékos fogások mértékének a csökkentése érdekében a szelektivitás fejlesztésének kellene prioritást élveznie. Ezért ilyen esetekben a kivételeket eseti alapon, 1 vagy 2 évre fogják megadni. A tagállamoknak további adatokat kell szolgáltatniuk a jelenleg folyó tudományos vizsgálatok és tanulmányok eredményeiről.

| (9) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet – magas túlélési arányokat alátámasztó tudományos bizonyítékok alapján – az 1380/2013/EK rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen csapdákkal fogott norvég homár tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a korábbi években a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (6), hogy a mentesség indokolt. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet – magas túlélési arányokat alátámasztó tudományos bizonyítékok alapján – az 1380/2013/EK rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen csapdákkal fogott norvég homár tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a korábbi években a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (6), hogy a mentesség indokolt. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani.

| (10) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 4 alterületen, valamint az ICES 2a és 3a körzetben fenékvonóhálóval – többek között szelektáló eszközzel ellátott fenékvonóhálóval – fogott norvég homár tekintetében. tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (7), hogy a HTMGB kérésének (8) megfelelően a tagállamok kiegészítő információkat nyújtottak be a norvég homár feszítőlapos vonóhálóval folytatott keleti partvidéki halászatára vonatkozóan. A korábbi években a HTMGB arra a megállapításra jutott, hogy az alátámasztó információ stabil és a szélesebb flotta összefüggésében alkalmazott hitelesítési módszer észszerű volt (9). Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 4 alterületen, valamint az ICES 2a és 3a körzetben fenékvonóhálóval – többek között szelektáló eszközzel ellátott fenékvonóhálóval – fogott norvég homár tekintetében. tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (7), hogy a HTMGB kérésének (8) megfelelően a tagállamok kiegészítő információkat nyújtottak be a norvég homár feszítőlapos vonóhálóval folytatott keleti partvidéki halászatára vonatkozóan. A korábbi években a HTMGB arra a megállapításra jutott, hogy az alátámasztó információ stabil és a szélesebb flotta összefüggésében alkalmazott hitelesítési módszer észszerű volt (9). Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani.

| (11) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet – magas túlélési arányokat alátámasztó tudományos bizonyítékok alapján – túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 4c körzetben feszítőlapos vonóhálóval kifogott közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei tekintetében. A tagállamok kérték a Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól a mentesség alkalmazásának folytatását. A HTMGB az elmúlt években értékelte a bizonyítékokat és megállapította (10), hogy nem kielégítőek. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet – magas túlélési arányokat alátámasztó tudományos bizonyítékok alapján – túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 4c körzetben feszítőlapos vonóhálóval kifogott közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei tekintetében. A tagállamok kérték a Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól a mentesség alkalmazásának folytatását. A HTMGB az elmúlt években értékelte a bizonyítékokat és megállapította (10), hogy nem kielégítőek. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani.

| (12) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet – magas túlélési arányokat alátámasztó tudományos bizonyítékok alapján – túlélési arányon alapuló mentességet biztosított a csapdákkal és hálóvarsákkal járulékosan kifogott, fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok tekintetében. A HTMGB a korábbi években értékelte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (11), hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a visszadobott halak mortalitása valószínűleg alacsony; ebben a halászatban azonban a jelenlegi fogások elhanyagolható mennyiségűek. A mentességet továbbra is alkalmazni kell, mivel a fogásmennyiségek nem jelentősek és a körülmények nem változtak. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet – magas túlélési arányokat alátámasztó tudományos bizonyítékok alapján – túlélési arányon alapuló mentességet biztosított a csapdákkal és hálóvarsákkal járulékosan kifogott, fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok tekintetében. A HTMGB a korábbi években értékelte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (11), hogy a rendelkezésre álló adatok szerint a visszadobott halak mortalitása valószínűleg alacsony; ebben a halászatban azonban a jelenlegi fogások elhanyagolható mennyiségűek. A mentességet továbbra is alkalmazni kell, mivel a fogásmennyiségek nem jelentősek és a körülmények nem változtak.

| (13) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen kopoltyúhálókkal és tükörhálókkal halászott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években értékelte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (12), hogy a magas túlélési arányra utaló információk észszerűek. Tekintve, hogy a körülmények nem változtak, a mentességet indokolt fenntartani ebben a rendeletben. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen kopoltyúhálókkal és tükörhálókkal halászott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években értékelte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (12), hogy a magas túlélési arányra utaló információk észszerűek. Tekintve, hogy a körülmények nem változtak, a mentességet indokolt fenntartani ebben a rendeletben.

| (14) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen dán kerítőhálókkal halászott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években értékelte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (13), hogy a túlélési arányokról szóló tanulmány adatai megbízhatóak. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen dán kerítőhálókkal halászott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években értékelte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (13), hogy a túlélési arányokról szóló tanulmány adatai megbízhatóak. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet továbbra is indokolt fenntartani.

| (15) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen legalább 120 mm szembőségű vonóhálóval folytatott, lepényhal-alakúakra és hengeres testű halakra irányuló halászatban célzottan vagy járulékosan kifogott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A közös ajánlás ezenkívül egy új, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását is kérte az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen 100–119 mm szembőségű vonóhálóval kifogott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok további tudományos bizonyítékokkal szolgáltak a szóban forgó halászati tevékenység keretében visszadobott sima lepényhalak magas túlélési arányának alátámasztására. A HTMGB megjegyezte, hogy az alátámasztó tanulmányokat 90 mm szembőségű hálóval végezték; ezért valószínűtlen, hogy a túlélési arányok legalább 100 mm szembőségű háló használata esetén alacsonyabbak. Mivel a sima lepényhal túlélését befolyásoló fő tényező az évszak és a levegőnek való kitettség, és a túlélési arányok 60 perc levegőnek való kitettség után alacsonyabbak lehetnek, a mentességeket indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe, valamint célszerű előírni a nem szándékosan kifogott sima lepényhalak azonnali visszaengedését. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen legalább 120 mm szembőségű vonóhálóval folytatott, lepényhal-alakúakra és hengeres testű halakra irányuló halászatban célzottan vagy járulékosan kifogott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A közös ajánlás ezenkívül egy új, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását is kérte az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen 100–119 mm szembőségű vonóhálóval kifogott sima lepényhalak tekintetében. A tagállamok további tudományos bizonyítékokkal szolgáltak a szóban forgó halászati tevékenység keretében visszadobott sima lepényhalak magas túlélési arányának alátámasztására. A HTMGB megjegyezte, hogy az alátámasztó tanulmányokat 90 mm szembőségű hálóval végezték; ezért valószínűtlen, hogy a túlélési arányok legalább 100 mm szembőségű háló használata esetén alacsonyabbak. Mivel a sima lepényhal túlélését befolyásoló fő tényező az évszak és a levegőnek való kitettség, és a túlélési arányok 60 perc levegőnek való kitettség után alacsonyabbak lehetnek, a mentességeket indokolt belefoglalni ebbe a rendeletbe, valamint célszerű előírni a nem szándékosan kifogott sima lepényhalak azonnali visszaengedését.

| (16) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | az ICES 3a körzet uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászatban legalább 90–99 mm szembőségű, Seltra-hálópanellel felszerelt fenékvonóhálóval kifogott sima lepényhalak, |
| --- | --- | --- |

(16)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

az ICES 3a körzet uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászatban legalább 90–99 mm szembőségű, Seltra-hálópanellel felszerelt fenékvonóhálóval kifogott sima lepényhalak,

| — | az ICES 4 alterület uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászatban legalább 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálóval kifogott sima lepényhalak. |
| --- | --- |

—

az ICES 4 alterület uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászatban legalább 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálóval kifogott sima lepényhalak.

| (17) | A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint a jelenleg végzett tanulmányokból származó új tudományos bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB megjegyezte (14), hogy még mindig pontosításra szorul az a meghatározás, amely alapján megkülönböztethető egymástól egyfelől a lepényhal-alakúak és a hengeres testű halak halászata, másfelől pedig a norvég homár halászata. A Bizottság megjegyezte, hogy a közös ajánlásban a tagállamok vállalták, hogy e téren további munkát végeznek. Következésképpen ezt a mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint a jelenleg végzett tanulmányokból származó új tudományos bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB megjegyezte (14), hogy még mindig pontosításra szorul az a meghatározás, amely alapján megkülönböztethető egymástól egyfelől a lepényhal-alakúak és a hengeres testű halak halászata, másfelől pedig a norvég homár halászata. A Bizottság megjegyezte, hogy a közös ajánlásban a tagállamok vállalták, hogy e téren további munkát végeznek. Következésképpen ezt a mentességet indokolt fenntartani.

| (18) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 2a körzetben és az ICES 4 alterületen 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálókkal (BT2) kifogott sima lepényhal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei tekintetében az alábbiak szerint:






  — | a kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt halászeszközökkel vagy 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű hajók által kifogott sima lepényhalak tekintetében, |
| --- | --- | --- |

(18)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 2a körzetben és az ICES 4 alterületen 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálókkal (BT2) kifogott sima lepényhal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei tekintetében az alábbiak szerint:

—

a kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt halászeszközökkel vagy 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű hajók által kifogott sima lepényhalak tekintetében,

| — | a teljeskörűen dokumentált halászatra vonatkozó ütemtervet végrehajtó tagállami hajók által kifogott sima lepényhalak tekintetében, |
| --- | --- |

—

a teljeskörűen dokumentált halászatra vonatkozó ütemtervet végrehajtó tagállami hajók által kifogott sima lepényhalak tekintetében,

| — | a merevítőrudas vonóhálóval (BT2) vagy legfeljebb 221 kW motorteljesítményű vagy legfeljebb 24 m teljes hosszúságú, 12 tengeri mérföldön belüli halászat céljára épített és halászeszközt átlagosan legfeljebb 90 perces időtartamon át vontató hajók által kifogott lepényhal-alakúak tekintetében. |
| --- | --- |

—

a merevítőrudas vonóhálóval (BT2) vagy legfeljebb 221 kW motorteljesítményű vagy legfeljebb 24 m teljes hosszúságú, 12 tengeri mérföldön belüli halászat céljára épített és halászeszközt átlagosan legfeljebb 90 perces időtartamon át vontató hajók által kifogott lepényhal-alakúak tekintetében.

| (19) | A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB jelezte (15), hogy lényeges kutatási projektek vannak folyamatban, amelyek hasznos információkkal szolgálhatnak a mentességgel kapcsolatban. Ezért a mentességet indokolt fenntartani. A tagállamoknak minél előbb, de legkésőbb minden év május 1-jéig releváns adatokat kell benyújtaniuk a folyamatban lévő projektekről. A Bizottság azt is jelzi, hogy a tagállamok a közös ajánlásban vállalták, hogy következő éves jelentéssel 2021. május 1-jéig benyújtják az ütemterv teljesítésére vonatkozó ütemezést. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB jelezte (15), hogy lényeges kutatási projektek vannak folyamatban, amelyek hasznos információkkal szolgálhatnak a mentességgel kapcsolatban. Ezért a mentességet indokolt fenntartani. A tagállamoknak minél előbb, de legkésőbb minden év május 1-jéig releváns adatokat kell benyújtaniuk a folyamatban lévő projektekről. A Bizottság azt is jelzi, hogy a tagállamok a közös ajánlásban vállalták, hogy következő éves jelentéssel 2021. május 1-jéig benyújtják az ütemterv teljesítésére vonatkozó ütemezést.

| (20) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 4 alterületen 80 mm-nél nagyobb zsákvégű TBB halászeszközökkel kifogott nagy rombuszhal vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új tudományos információkat nyújtottak be. A HTMGB jelezte (16), hogy nem egyértelmű, hogy a túlélésre vonatkozóan benyújtott becslések vonatkoznak-e erre a kérelemre. A Bizottság megjegyzi, hogy a tagállamok a közös ajánlásban vállalták, hogy további kutatásokat folytatnak a nagy rombuszhalak túlélésnek a megfigyelésére, és részletesebb információkat szolgáltatnak a túlélési arányról egy új tudományos projektben, amely 2021 végéig tart. Ezért e mentességet 2022. december 31-ig indokolt fenntartani. A tagállamoknak minden év május 1-jéig éves jelentést kell benyújtaniuk a folyamatban lévő munka állásáról. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 4 alterületen 80 mm-nél nagyobb zsákvégű TBB halászeszközökkel kifogott nagy rombuszhal vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új tudományos információkat nyújtottak be. A HTMGB jelezte (16), hogy nem egyértelmű, hogy a túlélésre vonatkozóan benyújtott becslések vonatkoznak-e erre a kérelemre. A Bizottság megjegyzi, hogy a tagállamok a közös ajánlásban vállalták, hogy további kutatásokat folytatnak a nagy rombuszhalak túlélésnek a megfigyelésére, és részletesebb információkat szolgáltatnak a túlélési arányról egy új tudományos projektben, amely 2021 végéig tart. Ezért e mentességet 2022. december 31-ig indokolt fenntartani. A tagállamoknak minden év május 1-jéig éves jelentést kell benyújtaniuk a folyamatban lévő munka állásáról.

| (21) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 2a és 3a körzetben és ICES 4 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúak vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új tudományos információkat nyújtottak be. A HTMGB arra a megállapításra jutott (17), hogy az ütemterv célkitűzéseinek a teljesítése érdekében jelentős erőfeszítések történtek az adathiány kiküszöbölésére. Következésképpen ezt a mentességet indokolt fenntartani. Ugyanakkor azonban javítani kell az adatgyűjtés színvonalát. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak minden év május 1-jéig kiegészítő tudományos információt kell nyújtaniuk mindenekelőtt a kakukkrájáról, amelynek a túlélési aránya alacsonyabbnak bizonyult. A Bizottság megjegyzi, hogy a HTMGB kérésének megfelelően a tagállamok a közös ajánlásban vállalták, hogy jelentést készítenek az elfogadott ütemtervről, többek között a kakukkrája vonatkozásában is. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az ICES 2a és 3a körzetben és ICES 4 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúak vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, valamint új tudományos információkat nyújtottak be. A HTMGB arra a megállapításra jutott (17), hogy az ütemterv célkitűzéseinek a teljesítése érdekében jelentős erőfeszítések történtek az adathiány kiküszöbölésére. Következésképpen ezt a mentességet indokolt fenntartani. Ugyanakkor azonban javítani kell az adatgyűjtés színvonalát. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak minden év május 1-jéig kiegészítő tudományos információt kell nyújtaniuk mindenekelőtt a kakukkrájáról, amelynek a túlélési aránya alacsonyabbnak bizonyult. A Bizottság megjegyzi, hogy a HTMGB kérésének megfelelően a tagállamok a közös ajánlásban vállalták, hogy jelentést készítenek az elfogadott ütemtervről, többek között a kakukkrája vonatkozásában is.

| (22) | Az 1395/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (18) a HTMGB pozitív értékelése alapján (19) bizonyos feltételekkel túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az erszényes kerítőhálóval kifogott makrélára és heringre vonatkozóan. A tanulmány eredményei szerint a túlélési arányok a csoportosulási időtől és a hálón belüli halsűrűségtől függenek, amelyek a szóban forgó halászati tevékenységek esetében jellemzően mérsékeltek. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, a mentességet továbbra is indokolt fenntartani. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak legkésőbb 2022. május 1-jéig naprakész halászati adatokat kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(22)

Az 1395/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (18) a HTMGB pozitív értékelése alapján (19) bizonyos feltételekkel túlélési arányon alapuló mentességet biztosított az erszényes kerítőhálóval kifogott makrélára és heringre vonatkozóan. A tanulmány eredményei szerint a túlélési arányok a csoportosulási időtől és a hálón belüli halsűrűségtől függenek, amelyek a szóban forgó halászati tevékenységek esetében jellemzően mérsékeltek. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, a mentességet továbbra is indokolt fenntartani. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak legkésőbb 2022. május 1-jéig naprakész halászati adatokat kell benyújtaniuk.

| (23) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, |
| --- | --- | --- |

(23)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

az ICES 2a és 3a körzetben, valamint az ICES 4 alterületen tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhalak,

| — | az ICES 4 alterületen bizonyos, flamand hálópanellel ellátott merevítőrudas vonóhálókkal kifogott közönséges nyelvhalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 4 alterületen bizonyos, flamand hálópanellel ellátott merevítőrudas vonóhálókkal kifogott közönséges nyelvhalak,

| — | az ICES 3a körzetben fenékvonóhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, foltos tőkehalak, vékonybajszú tőkehalak, közönséges tőkehalak, fekete tőkehalak és szürke tőkehalak együttes fogásai, |
| --- | --- |

—

az ICES 3a körzetben fenékvonóhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, foltos tőkehalak, vékonybajszú tőkehalak, közönséges tőkehalak, fekete tőkehalak és szürke tőkehalak együttes fogásai,

| — | az ICES 3a körzetben a közönséges nyelvhalak, a foltos tőkehalak, a vékonybajszú tőkehalak, a közönséges tőkehalak, a fekete tőkehalak, a sima lepényhalak, a heringek, a norvég tőkehalak, az aranylazacok és a kék puhatőkehalak bizonyos fenékvonóhálókkal ejtett együttes fogásai, |
| --- | --- |

—

az ICES 3a körzetben a közönséges nyelvhalak, a foltos tőkehalak, a vékonybajszú tőkehalak, a közönséges tőkehalak, a fekete tőkehalak, a sima lepényhalak, a heringek, a norvég tőkehalak, az aranylazacok és a kék puhatőkehalak bizonyos fenékvonóhálókkal ejtett együttes fogásai,

| — | az ICES 3a körzetben bizonyos fenékvonóhálókkal fogott vékonybajszú tőkehalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 3a körzetben bizonyos fenékvonóhálókkal fogott vékonybajszú tőkehalak,

| — | az ICES 4 alterületen bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott sima lepényhalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 4 alterületen bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott sima lepényhalak,

| — | az ICES 4b és 4c körzetben bizonyos merevítőrudas vonóhálókkal kifogott, fogási korlátok hatálya alá tartozó összes faj, |
| --- | --- |

—

az ICES 4b és 4c körzetben bizonyos merevítőrudas vonóhálókkal kifogott, fogási korlátok hatálya alá tartozó összes faj,

| — | az ICES 4 alterületen bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott menyhalak. |
| --- | --- |

—

az ICES 4 alterületen bizonyos fenékvonóhálókkal kifogott menyhalak.

| (24) | A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta e bizonyítékot, és arra a következtetésre jutott (20) (21) (22), hogy a tagállamok által benyújtott dokumentumok olyan megindokolt érveket tartalmaztak, amelyek igazolják, hogy a szelektivitás további javítása nehézségekbe ütközik, vagy a nem szándékos fogások kezelése aránytalan költségekkel járna. A körülmények változatlanságára tekintettel helyénvaló a de minimis kivételek alkalmazását az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerinti új közös ajánlásban javasolt százalékos szintek és módosítások tiszteletben tartásával folytatni. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta e bizonyítékot, és arra a következtetésre jutott (20) (21) (22), hogy a tagállamok által benyújtott dokumentumok olyan megindokolt érveket tartalmaztak, amelyek igazolják, hogy a szelektivitás további javítása nehézségekbe ütközik, vagy a nem szándékos fogások kezelése aránytalan költségekkel járna. A körülmények változatlanságára tekintettel helyénvaló a de minimis kivételek alkalmazását az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerinti új közös ajánlásban javasolt százalékos szintek és módosítások tiszteletben tartásával folytatni.

| (25) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal fenékvonóhálóval végzett halászatára az ICES 4c körzetben. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években áttekintette (23) ezt a kivételt, amelyet azzal az indokkal engedélyeztek, hogy a szelektivitás nehezen fokozható. A közönséges tőkehal jelenlegi állapotára (24) tekintettel azonban a HTMGB a 20-04 számú jelentésében jelezte, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a nem szándékos fogások csökkentésére. Ezért a kivételt egy évre indokolt megadni, és az e faj halászatában érintett tagállamoknak a fogások összetételéről legkésőbb 2021. május 1-jéig további információkat kell a HTMGB elé terjeszteniük értékelésre. |
| --- | --- |

(25)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal fenékvonóhálóval végzett halászatára az ICES 4c körzetben. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években áttekintette (23) ezt a kivételt, amelyet azzal az indokkal engedélyeztek, hogy a szelektivitás nehezen fokozható. A közönséges tőkehal jelenlegi állapotára (24) tekintettel azonban a HTMGB a 20-04 számú jelentésében jelezte, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a nem szándékos fogások csökkentésére. Ezért a kivételt egy évre indokolt megadni, és az e faj halászatában érintett tagállamoknak a fogások összetételéről legkésőbb 2021. május 1-jéig további információkat kell a HTMGB elé terjeszteniük értékelésre.

| (26) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 4a és 4b alterületen fenékvonóhálóval vagy kerítőhálóval kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb vékonybajszú tőkehalra és közönséges tőkehalra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, majd jelezte, hogy egy új készül, de továbbra is javítani kell a beterjesztett bizonyítékok színvonalát. Tekintettel a közönséges tőkehal (25) állományának jelenlegi állapotára, a HTMGB a 20-04 számú jelentésében jelezte, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a nem szándékos fogások csökkentésére. A kivételt ezért két évre indokolt megadni, kizárólag a vékonybajszú tőkehal kisebb százalékos arányára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(26)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 4a és 4b alterületen fenékvonóhálóval vagy kerítőhálóval kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb vékonybajszú tőkehalra és közönséges tőkehalra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, majd jelezte, hogy egy új készül, de továbbra is javítani kell a beterjesztett bizonyítékok színvonalát. Tekintettel a közönséges tőkehal (25) állományának jelenlegi állapotára, a HTMGB a 20-04 számú jelentésében jelezte, hogy a tagállamoknak intézkedéseket kell hozniuk a nem szándékos fogások csökkentésére. A kivételt ezért két évre indokolt megadni, kizárólag a vékonybajszú tőkehal kisebb százalékos arányára vonatkozóan.

| (27) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 4 alterületen kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb vékonybajszú tőkehalra és közönséges tőkehalra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB jelezte (26), hogy a költségek növekedése bizonyított. A tagállamok rámutattak a halászatlefojtás potenciális veszélyére ebben a halászatban, valamint a szelektivitásfokozó intézkedések bevezetéséről szóló, folyamatban lévő tanulmányokra, amelyek várhatóan hasznos információkkal szolgálnak majd erről a kivételről. A HTMGB azonban megjegyezte, hogy a nyújtott információk korlátozottak, és csak a holland flottára vonatkoznak. A kivételt ezért egy évre indokolt megadni. A tagállamoknak 2021. május 1-jéig további bizonyítékot kell szolgáltatniuk az aránytalan költségekről és a szelektivitás javításáról. |
| --- | --- |

(27)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 4 alterületen kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb vékonybajszú tőkehalra és közönséges tőkehalra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB jelezte (26), hogy a költségek növekedése bizonyított. A tagállamok rámutattak a halászatlefojtás potenciális veszélyére ebben a halászatban, valamint a szelektivitásfokozó intézkedések bevezetéséről szóló, folyamatban lévő tanulmányokra, amelyek várhatóan hasznos információkkal szolgálnak majd erről a kivételről. A HTMGB azonban megjegyezte, hogy a nyújtott információk korlátozottak, és csak a holland flottára vonatkoznak. A kivételt ezért egy évre indokolt megadni. A tagállamoknak 2021. május 1-jéig további bizonyítékot kell szolgáltatniuk az aránytalan költségekről és a szelektivitás javításáról.

| (28) | Az 1395/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 25 méter teljes hosszúságú, vízközi vonóhálót használó vonóhálós hajók által az ICES 4b és 4c alterületen, az ész. sz. 54°-tól délre fogott makréla, fattyúmakrélák, hering és vékonybajszú tőkehal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB következtetése (27) szerint észszerűen feltételezhető, hogy nehéz volna tovább javítani a szelektivitást, valamint hogy az érintett halászati tevékenységek jellege miatt magas lenne a fogások szelektálásának költsége. Mindazonáltal a HTMGB megjegyezte, hogy kevés új információ érkezik be, és hogy a tagállamoknak további kvantitatív bizonyítékokkal kell alátámasztaniuk a de minimis kivételt. A kivételt ezért két évre indokolt megadni. A tagállamoknak legkésőbb 2022. május 1-jéig további információkat kell a HTMGB elé terjeszteniük értékelésre. |
| --- | --- |

(28)

Az 1395/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 25 méter teljes hosszúságú, vízközi vonóhálót használó vonóhálós hajók által az ICES 4b és 4c alterületen, az ész. sz. 54°-tól délre fogott makréla, fattyúmakrélák, hering és vékonybajszú tőkehal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB következtetése (27) szerint észszerűen feltételezhető, hogy nehéz volna tovább javítani a szelektivitást, valamint hogy az érintett halászati tevékenységek jellege miatt magas lenne a fogások szelektálásának költsége. Mindazonáltal a HTMGB megjegyezte, hogy kevés új információ érkezik be, és hogy a tagállamoknak további kvantitatív bizonyítékokkal kell alátámasztaniuk a de minimis kivételt. A kivételt ezért két évre indokolt megadni. A tagállamoknak legkésőbb 2022. május 1-jéig további információkat kell a HTMGB elé terjeszteniük értékelésre.

| (29) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen vonóhálóval folytatott tengerfenéki halászat keretében kifogott spratt, homoki angolna, norvég tőkehal és kék puhatőkehal kombinált mennyiségére vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB következtetése (28) szerint észszerűen feltételezhető, hogy nehéz volna tovább javítani a szelektivitást, valamint hogy az érintett halászati tevékenységek jellege miatt magas lenne a fogások szelektálásának költsége. Mindazonáltal a HTMGB megjegyezte, hogy további mennyiségi adatok szükségesek a kivétel alátámasztására. A kivételt ezért két évre indokolt megadni. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig naprakész tudományos adatokat és megfelelő alátámasztó információkat kell szolgáltatniuk. |
| --- | --- |

(29)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen vonóhálóval folytatott tengerfenéki halászat keretében kifogott spratt, homoki angolna, norvég tőkehal és kék puhatőkehal kombinált mennyiségére vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB következtetése (28) szerint észszerűen feltételezhető, hogy nehéz volna tovább javítani a szelektivitást, valamint hogy az érintett halászati tevékenységek jellege miatt magas lenne a fogások szelektálásának költsége. Mindazonáltal a HTMGB megjegyezte, hogy további mennyiségi adatok szükségesek a kivétel alátámasztására. A kivételt ezért két évre indokolt megadni. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig naprakész tudományos adatokat és megfelelő alátámasztó információkat kell szolgáltatniuk.

| (30) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 4 alterületen horogsorral kifogott északi menyhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott információkat, és megállapította (29), hogy bár a beterjesztett információ korlátozott, a szelektivitás javításának nehézségeire vonatkozó érvek hitelesek. A kivételt ezért két évre indokolt megadni. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig kiegészítő információt kell nyújtaniuk e kivétel alátámasztására. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 4 alterületen horogsorral kifogott északi menyhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott információkat, és megállapította (29), hogy bár a beterjesztett információ korlátozott, a szelektivitás javításának nehézségeire vonatkozó érvek hitelesek. A kivételt ezért két évre indokolt megadni. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig kiegészítő információt kell nyújtaniuk e kivétel alátámasztására.

| (31) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 4 alterületen a 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálóval kifogott makréla és fattyúmakrélák tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (30), hogy a nem szándékos fogások kezelése és tárolása miatt bizonyíthatóan növekedtek a költségek, de a bizonyos területekre és flottákra vonatkozóan a beterjesztett információk korlátozottak. A kivételt ezért két évre indokolt megadni, és azokra a területekre és flottákra kell alkalmazni. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig kiegészítő információt kell nyújtaniuk e kivétel alátámasztására. |
| --- | --- |

(31)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 4 alterületen a 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálóval kifogott makréla és fattyúmakrélák tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték, valamint új bizonyítékokat szolgáltattak. A HTMGB megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (30), hogy a nem szándékos fogások kezelése és tárolása miatt bizonyíthatóan növekedtek a költségek, de a bizonyos területekre és flottákra vonatkozóan a beterjesztett információk korlátozottak. A kivételt ezért két évre indokolt megadni, és azokra a területekre és flottákra kell alkalmazni. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig kiegészítő információt kell nyújtaniuk e kivétel alátámasztására.

| (32) | A közös ajánlás de minimis kivételt biztosított a kék puhatőkehal vonóhálós hajóval végzett ipari célú, nyílt vízi halászata tekintetében. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (31), hogy a szelektivitás megvalósításának nehézségeire és a nem kívánt fogások kezelésének aránytalan költségeire vonatkozó érveket alátámasztó információ korlátozott. Mindazonáltal a HTMGB megjegyezte, hogy nehéz lenne a szelektivitást tovább javítani, tekintettel az ipari vonóhálós hajók műszaki és egészségügyi sajátosságaira. A kivételt két évre indokolt megadni azért, hogy a szabályozás összhangba kerüljön a más tengermedencék vonatkozásában elfogadott szabályozással, valamint hogy a tagállamoknak elegendő idejük legyen a HTMGB által feltárt adateltérések tisztázására. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig kiegészítő információt kell nyújtaniuk. |
| --- | --- |

(32)

A közös ajánlás de minimis kivételt biztosított a kék puhatőkehal vonóhálós hajóval végzett ipari célú, nyílt vízi halászata tekintetében. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (31), hogy a szelektivitás megvalósításának nehézségeire és a nem kívánt fogások kezelésének aránytalan költségeire vonatkozó érveket alátámasztó információ korlátozott. Mindazonáltal a HTMGB megjegyezte, hogy nehéz lenne a szelektivitást tovább javítani, tekintettel az ipari vonóhálós hajók műszaki és egészségügyi sajátosságaira. A kivételt két évre indokolt megadni azért, hogy a szabályozás összhangba kerüljön a más tengermedencék vonatkozásában elfogadott szabályozással, valamint hogy a tagállamoknak elegendő idejük legyen a HTMGB által feltárt adateltérések tisztázására. A tagállamoknak 2022. május 1-jéig kiegészítő információt kell nyújtaniuk.

| (33) | A teljes kifogható mennyiségek meghatározásához használt, a visszadobott halak arányára vonatkozó becslések megbízhatósága érdekében olyan esetekben, amikor a de minimis kivétel adathiány miatt extrapolált adatokon és részleges flottainformációkon alapul, a tagállamoknak pontos és ellenőrizhető, az említett kivétel által érintett teljes flottára vonatkozó adatok benyújtásáról kell gondoskodniuk. |
| --- | --- |

(33)

A teljes kifogható mennyiségek meghatározásához használt, a visszadobott halak arányára vonatkozó becslések megbízhatósága érdekében olyan esetekben, amikor a de minimis kivétel adathiány miatt extrapolált adatokon és részleges flottainformációkon alapul, a tagállamoknak pontos és ellenőrizhető, az említett kivétel által érintett teljes flottára vonatkozó adatok benyújtásáról kell gondoskodniuk.

| (34) | Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével, 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával és 18. cikkének (3) bekezdésével, valamint az (EU) 2018/973 rendelettel és különösen annak 11. cikkével, így belefoglalhatók e rendeletbe. |
| --- | --- |

(34)

Az új közös ajánlásban javasolt intézkedések összhangban vannak az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (4) bekezdésével, 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával és 18. cikkének (3) bekezdésével, valamint az (EU) 2018/973 rendelettel és különösen annak 11. cikkével, így belefoglalhatók e rendeletbe.

| (35) | Az (EU) 2018/973 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a 2018. augusztus 5-ével kezdődő ötéves időtartamra felhatalmazást kapott a kirakodási kötelezettségre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ezért helyénvaló felülvizsgálni a kirakodási kötelezettség alóli, túlélési arányon alapuló mentességek és de minimis kivételek hatását. |
| --- | --- |

(35)

Az (EU) 2018/973 rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság a 2018. augusztus 5-ével kezdődő ötéves időtartamra felhatalmazást kapott a kirakodási kötelezettségre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ezért helyénvaló felülvizsgálni a kirakodási kötelezettség alóli, túlélési arányon alapuló mentességek és de minimis kivételek hatását.

| (36) | Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni és egy új rendelettel kell felváltani. Mindazonáltal az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. és 12. cikke a technikai intézkedéseket vezet be a halászeszközök szelektivitásának fokozása és a nem szándékos fogások Skagerrakban való visszaszorítása, valamint a SepNep-hálók használatának lehetővé tétele érdekében. Ezek az intézkedések 2021 végéig maradnak hatályosak, az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet eredeti rendelkezései alapján, vagy amíg az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) alapján elfogadandó újabb felhatalmazáson alapuló jogi aktus rendelkezik ezekről a technikai intézkedésekről. |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni és egy új rendelettel kell felváltani. Mindazonáltal az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. és 12. cikke a technikai intézkedéseket vezet be a halászeszközök szelektivitásának fokozása és a nem szándékos fogások Skagerrakban való visszaszorítása, valamint a SepNep-hálók használatának lehetővé tétele érdekében. Ezek az intézkedések 2021 végéig maradnak hatályosak, az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet eredeti rendelkezései alapján, vagy amíg az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (32) alapján elfogadandó újabb felhatalmazáson alapuló jogi aktus rendelkezik ezekről a technikai intézkedésekről.

| (37) | mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. A rendeletet 2021. január 1-jétől indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(37)

mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után azonnal hatályba kell lépnie. A rendeletet 2021. január 1-jétől indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kirakodási kötelezettség végrehajtása

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség a 2021–2023-as időszakban e rendelettel összhangban alkalmazandó az Északi-tenger (ICES 2a, 3a körzet és ICES 4 alterület) uniós vizein a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok tengerfenéki és nyílt vízi halászatában.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „hálórácsos szelektáló eszköz (Netgrid)”: kettős osztatú vonóhálóhoz illeszkedő négyes osztatú háló, melyben legalább 200 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló döntött hálórács található, amely a vonóháló tetején lévő menekülőnyíláshoz vezet; |
| --- | --- |

1.

„hálórácsos szelektáló eszköz (Netgrid)”: kettős osztatú vonóhálóhoz illeszkedő négyes osztatú háló, melyben legalább 200 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló döntött hálórács található, amely a vonóháló tetején lévő menekülőnyíláshoz vezet;

| 2. | „Flamand hálópanel”: a merevítőrudas vonóháló azon utolsó kúpos szakasza, amelynek:






  — | hátulsó fele közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez, |
| --- | --- | --- |

2.

„Flamand hálópanel”: a merevítőrudas vonóháló azon utolsó kúpos szakasza, amelynek:

—

hátulsó fele közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez,

| — | a felső és az alsó hálószakasza legalább 120 mm szembőségű (csomók közötti távolság) hálóanyagból készül, |
| --- | --- |

—

a felső és az alsó hálószakasza legalább 120 mm szembőségű (csomók közötti távolság) hálóanyagból készül,

| — | kifeszített hossza legalább 3 m; |
| --- | --- |

—

kifeszített hossza legalább 3 m;

| 3. | „bentoszkiengedő panel”: nagyobb szembőségű vagy négyzetes szemű léhésből készült hálómező, amelyet vonóhálók – többnyire merevítőrudas vonóhálók – alsó hálómezőjébe illesztenek abból a célból, hogy bárminemű bentikus anyag és tengerfenéki törmelék még azelőtt eltávolítható legyen a hálóból, mielőtt a zsákvégbe jutna; |
| --- | --- |

3.

„bentoszkiengedő panel”: nagyobb szembőségű vagy négyzetes szemű léhésből készült hálómező, amelyet vonóhálók – többnyire merevítőrudas vonóhálók – alsó hálómezőjébe illesztenek abból a célból, hogy bárminemű bentikus anyag és tengerfenéki törmelék még azelőtt eltávolítható legyen a hálóból, mielőtt a zsákvégbe jutna;

| 4. | „SepNep”: olyan feszítőlapos vonóháló, amely:






  — | a 80–99 +≥ 100 mm szembőségtartományon belüli hálóból készül, |
| --- | --- | --- |

4.

„SepNep”: olyan feszítőlapos vonóháló, amely:

—

a 80–99 +≥ 100 mm szembőségtartományon belüli hálóból készül,

| — | több, legalább 80–120 mm szembőségű zsákvéggel rendelkezik, amelyek egyetlen hosszabbító elemhez vannak erősítve; a vonóháló legfelső zsákvége legalább 120 mm szembőségű, és egy legfeljebb 105 mm szembőségű elválasztó hálómezővel van felszerelve, valamint |
| --- | --- |

—

több, legalább 80–120 mm szembőségű zsákvéggel rendelkezik, amelyek egyetlen hosszabbító elemhez vannak erősítve; a vonóháló legfelső zsákvége legalább 120 mm szembőségű, és egy legfeljebb 105 mm szembőségű elválasztó hálómezővel van felszerelve, valamint

| — | opcionálisan egy legalább 17 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is ellátható, feltéve, hogy annak kialakítása lehetővé teszi a norvég homár kis méretű egyedeinek menekülését. |
| --- | --- |

—

opcionálisan egy legalább 17 mm rácsrúdtávolságú szelektáló ráccsal is ellátható, feltéve, hogy annak kialakítása lehetővé teszi a norvég homár kis méretű egyedeinek menekülését.

3. cikk

A norvég homárra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az Északi-tenger (az ICES 2a és 3a körzet, valamint az ICES 4 alterület) uniós vizein a norvég homár (Nephrops norvegicus) következő fogásaira:

| a) | csapdával ejtett fogások (FPO (33)); |
| --- | --- |

a)

csapdával ejtett fogások (FPO (33));

| b) | az alábbiakkal felszerelt fenékvonóhálókkal (OTB, OTT, TBN) ejtett fogások:






  i. | 80 mm-es vagy nagyobb zsákvég; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbiakkal felszerelt fenékvonóhálókkal (OTB, OTT, TBN) ejtett fogások:

i.

80 mm-es vagy nagyobb zsákvég; vagy

| ii. | legalább 70 mm szembőségű és legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott zsákvég. |
| --- | --- |

ii.

legalább 70 mm szembőségű és legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott zsákvég.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott norvég homárok visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul és egészben vissza kell engedni a fogás helye szerinti területen.

4. cikk

A közönséges nyelvhalra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó a közönséges nyelvhalnak (Solea solea) az ICES 4c körzet uniós vizein, a parttól számított hat tengeri mérföldön belül, de az azonosított halbölcsőhelyeken kívül, 80–99 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval (OTB) kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeire.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentesség csak a legfeljebb 10 méter teljes hosszúságú és legfeljebb 221 kW motorteljesítményű hajók esetében alkalmazandó, amelyek legfeljebb 30 méter mélységű vizekben legfeljebb kilencven perces időtartamig vontatnak halászeszközt.

(3)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott közönséges nyelvhalak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

5. cikk

A fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok csapdákkal és hálóvarsákkal járulékosan kifogott egyedeire vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az uniós vizeken az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen csapdákkal és hálóvarsákkal (FPO, FYK) halászott rájaalakúak fogásaira.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott halak visszadobásakor az egyedeket a vízfelszín alatt haladéktalanul vissza kell engedni.

6. cikk

A célzottan vagy járulékosan kifogott sima lepényhalakra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 3a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizein a következő fogásokra:

| a) | a hálókkal (GNS, GTR, GTN, GEN) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa); |
| --- | --- |

a)

a hálókkal (GNS, GTR, GTN, GEN) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa);

| b) | dán kerítőhálókkal kifogott sima lepényhal; |
| --- | --- |

b)

dán kerítőhálókkal kifogott sima lepényhal;

| c) | az alábbi fenékvonóhálókkal (OTB, PTB) kifogott sima lepényhal;






  i. | az ICES 3a körzet és 4 alterület uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászat során használt, legalább 120 mm szembőségű háló; |
| --- | --- | --- |

c)

az alábbi fenékvonóhálókkal (OTB, PTB) kifogott sima lepényhal;

i.

az ICES 3a körzet és 4 alterület uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászat során használt, legalább 120 mm szembőségű háló;

| ii. | 90–119 mm szembőségű Seltra-hálópanellel, 140 mm szembőségű (négyzetes), 270 mm szembőségű (rombusz alakú) vagy 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből álló felső hálópanellel ellátott háló, amelyet lepényhal-alakúak és hengeres testű halak fogására használnak az ICES 3a körzet uniós vizein; |
| --- | --- |

ii.

90–119 mm szembőségű Seltra-hálópanellel, 140 mm szembőségű (négyzetes), 270 mm szembőségű (rombusz alakú) vagy 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből álló felső hálópanellel ellátott háló, amelyet lepényhal-alakúak és hengeres testű halak fogására használnak az ICES 3a körzet uniós vizein;

| iii. | az ICES 4 alterület uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászat során használt, 80–119 mm szembőségű háló. |
| --- | --- |

iii.

az ICES 4 alterület uniós vizein a lepényhal-alakúakra vagy a hengeres testű halakra irányuló halászat során használt, 80–119 mm szembőségű háló.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott sima lepényhalakat haladéktalanul vissza kell engedni.

7. cikk

A minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb sima lepényhalakra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 2a körzet és az ICES 4 alterület uniós vizein a sima lepényhal 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálókkal (BT2) kifogott, minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeire, amennyiben a fogás:

| a) | kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt halászeszközzel vagy 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű hajók által történt; vagy |
| --- | --- |

a)

kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt halászeszközzel vagy 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű hajók által történt; vagy

| b) | olyan tagállamok hajói által történt, amelyek a teljeskörűen dokumentált halászatra vonatkozó ütemtervet hajtanak végre. |
| --- | --- |

b)

olyan tagállamok hajói által történt, amelyek a teljeskörűen dokumentált halászatra vonatkozó ütemtervet hajtanak végre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentesség a merevítőrudas vonóhálóval (BT2), legfeljebb 221 kW motorteljesítményű vagy legfeljebb 24 m teljes hosszúságú, 12 tengeri mérföldön belüli halászat céljára épített és halászeszközt átlagosan legfeljebb 90 perces időtartamon át vontató hajók által kifogott lepényhal-alakúak tekintetében is alkalmazandó.

(3)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be az (1) és (2) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) minden év július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(4)   Az (1) és (2) bekezdésben említett körülmények között kifogott sima lepényhalak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

8. cikk

A nagy rombuszhalra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 4 alterület uniós vizein legalább 80 mm szembőségű zsákvéggel ellátott merevítőrudas vonóhálókkal (TBB) kifogott nagy rombuszhalakra (Scophthalmus maximus).

(2)   Az (1) bekezdésben említett mentesség ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be az (1) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB minden év július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(3)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott nagy rombuszhalak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

9. cikk

A rájaalakúakra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az északi-tengeri uniós vizeken (ICES 2a és 3a körzet és az ICES 4 alterület) a rájaalakúak fogásaira.

(2)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be elsősorban a kakukkrájára vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB minden év július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(3)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott rájaalakúak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

10. cikk

A makréla és a hering erszényes kerítőhálós halászatára vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az Északi-tenger (az ICES 2a és 3a körzet, valamint az ICES 4 alterület) uniós vizein erszényes kerítőhálóval ejtett makréla- és heringfogásokra, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kifogott halakat az erszényes kerítőháló egy adott (az alábbi (2) és (3) bekezdésben meghatározott) százalékos mértékig történő bezárása előtt („kinyerési pont”) visszaengedik a tengerbe; |
| --- | --- |

a)

a kifogott halakat az erszényes kerítőháló egy adott (az alábbi (2) és (3) bekezdésben meghatározott) százalékos mértékig történő bezárása előtt („kinyerési pont”) visszaengedik a tengerbe;

| b) | az erszényes kerítőháló jól látható bójával van ellátva, amely egyértelműen jelzi a kinyerési pont határát; |
| --- | --- |

b)

az erszényes kerítőháló jól látható bójával van ellátva, amely egyértelműen jelzi a kinyerési pont határát;

| c) | a hajó és az erszényes kerítőhálós eszköz elektronikus rögzítő- és nyilvántartó rendszerrel van felszerelve, amely dokumentálja, hogy az egyes halászati műveletek során mikor, hol és milyen mértékben használták az erszényes kerítőhálót. |
| --- | --- |

c)

a hajó és az erszényes kerítőhálós eszköz elektronikus rögzítő- és nyilvántartó rendszerrel van felszerelve, amely dokumentálja, hogy az egyes halászati műveletek során mikor, hol és milyen mértékben használták az erszényes kerítőhálót.

(2)   A kinyerési pontnak a makrélahalászatban az erszényes kerítőháló záródásának 80 %-ánál, a heringhalászatban pedig annak 90 %-ánál kell lennie.

(3)   Ha a körbekerített halrajban elegyedik a két faj, a kinyerési pontnak az erszényes kerítőháló záródásának 80 %-ánál kell lennie.

(4)   A kinyerési pont után tilos visszaengedni a kifogott makréla- és heringegyedeket.

(5)   Visszaengedés előtt a körbekerített halrajból mintát kell venni a faji összetétel, a méretbeli összetétel és a mennyiség megbecslése céljából.

(6)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig bizonyítékokat nyújtanak be a kivétel fenntartásának igazolására.

11. cikk

A nyílt vízi és tengerfenéki halászatra vonatkozó de minimis kivételek

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a következő mennyiségek dobhatók vissza az említett rendelet 15. cikke (4) bekezdésének c) pontja alapján:

| 1. | a tükörhálót és kopoltyúhálót (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) használó hajók által az északi-tengeri uniós vizeken (ICES 2a és 3a körzet és az ICES 4 alterület) folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászatban:
  a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti és feletti egyedeiből e faj teljes éves fogásának legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

1.

a tükörhálót és kopoltyúhálót (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) használó hajók által az északi-tengeri uniós vizeken (ICES 2a és 3a körzet és az ICES 4 alterület) folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászatban:

a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti és feletti egyedeiből e faj teljes éves fogásának legfeljebb 3 %-a;

| 2. | a flamand hálópanellel felszerelt, 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászatban:
  a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből e faj teljes éves fogásának legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

2.

a flamand hálópanellel felszerelt, 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászatban:

a közönséges nyelvhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből e faj teljes éves fogásának legfeljebb 5 %-a;

| 3. | a legalább 70 mm szembőségű, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:
  a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal és a szürke tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a norvég garnéla, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal és a szürke tőkehal teljes éves fogásának legfeljebb 4 %-át; |
| --- | --- |

3.

a legalább 70 mm szembőségű, legfeljebb 35 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:

a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal és a szürke tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a norvég garnéla, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal és a szürke tőkehal teljes éves fogásának legfeljebb 4 %-át;

| 4. | a legalább 35 mm szembőségű, legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal és menekülőnyílással ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:
  a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a hering, a norvég tőkehal, az aranylazac és a kék puhatőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret (ha van) alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal, a sima lepényhal, a norvég garnéla, a szürke tőkehal, a norvég tőkehal, az aranylazac, a hering és a kék puhatőkehal teljes éves fogásának 5 %-át; |
| --- | --- |

4.

a legalább 35 mm szembőségű, legfeljebb 19 mm rácsrúdtávolságú fajszelektáló ráccsal és menekülőnyílással ellátott fenékvonóhálót (OTB, OTT) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:

a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a sima lepényhal, a fekete tőkehal, a hering, a norvég tőkehal, az aranylazac és a kék puhatőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret (ha van) alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a norvég homár, a közönséges nyelvhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a fekete tőkehal, a sima lepényhal, a norvég garnéla, a szürke tőkehal, a norvég tőkehal, az aranylazac, a hering és a kék puhatőkehal teljes éves fogásának 5 %-át;

| 5. | a 140 mm vagy annál nagyobb szembőségű (négyzetes), 270 mm szembőségű (rombusz alakú) vagy 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből álló felső hálópanellel ellátott Seltra-hálópanellel felszerelt, 90–119 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB) vagy legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből a norvég homár, a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a fekete tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a szürke tőkehal teljes éves fogásának legfeljebb 2 %-a; |
| --- | --- |

5.

a 140 mm vagy annál nagyobb szembőségű (négyzetes), 270 mm szembőségű (rombusz alakú) vagy 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből álló felső hálópanellel ellátott Seltra-hálópanellel felszerelt, 90–119 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB) vagy legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, TBN, PTB) használó hajók által az ICES 3a körzet uniós vizein folytatott halászatban:

a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből a norvég homár, a közönséges tőkehal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a fekete tőkehal, a közönséges nyelvhal, a sima lepényhal és a szürke tőkehal teljes éves fogásának legfeljebb 2 %-a;

| 6. | a SepNeppel felszerelt, 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:
  a sima lepényhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon mennyisége, amely nem haladja meg a fekete tőkehal, a sima lepényhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a norvég garnéla, a közönséges nyelvhal és a norvég homár teljes éves fogásának 3 %-át; |
| --- | --- |

6.

a SepNeppel felszerelt, 80–99 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott, norvég homárra irányuló halászatban:

a sima lepényhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon mennyisége, amely nem haladja meg a fekete tőkehal, a sima lepényhal, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal, a közönséges tőkehal, a norvég garnéla, a közönséges nyelvhal és a norvég homár teljes éves fogásának 3 %-át;

| 7. | a merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 4b és 4c körzet uniós vizein folytatott, homoki garnélára irányuló halászatban:
  a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok összesített fogásainak azon mennyisége, amely 2021-ben és 2022-ben nem haladja meg e fogások teljes éves mennyiségének 6 %-át, 2023-ban pedig az 5 %-át; |
| --- | --- |

7.

a merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 4b és 4c körzet uniós vizein folytatott, homoki garnélára irányuló halászatban:

a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok összesített fogásainak azon mennyisége, amely 2021-ben és 2022-ben nem haladja meg e fogások teljes éves mennyiségének 6 %-át, 2023-ban pedig az 5 %-át;

| 8. | a legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, PTB) használó hajók által az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott, északi menyhalra irányuló tengerfenéki halászatban:
  az északi menyhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből az e halászatban e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

8.

a legalább 120 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, PTB) használó hajók által az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott, északi menyhalra irányuló tengerfenéki halászatban:

az északi menyhal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből az e halászatban e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| 9. | a 70–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót vagy kerítőhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES 4c körzet uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogásának 5 %-át; közönséges tőkehalból az említett teljes éves fogás legfeljebb 2 %-ának megfelelő mennyiség dobható vissza;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2021. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

9.

a 70–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót vagy kerítőhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES 4c körzet uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:

a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal teljes éves fogásának 5 %-át; közönséges tőkehalból az említett teljes éves fogás legfeljebb 2 %-ának megfelelő mennyiség dobható vissza;

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2021. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 10. | a 70–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót vagy kerítőhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES 4a és 4b körzet uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon mennyisége, amely nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal teljes éves fogásának 4 %-át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

10.

a 70–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót vagy kerítőhálót (OTB, OTT, SDN, SSC) használó hajók által az ICES 4a és 4b körzet uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:

a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon mennyisége, amely nem haladja meg a vékonybajszú tőkehal teljes éves fogásának 4 %-át;

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 11. | a 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót használó hajókkal az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon mennyisége, amely nem haladja meg a sima lepényhal és a közönséges nyelvhal teljes éves fogásának 2 %-át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2021. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

11.

a 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót használó hajókkal az ICES 4 alterület uniós vizein folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:

a vékonybajszú tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeinek azon mennyisége, amely nem haladja meg a sima lepényhal és a közönséges nyelvhal teljes éves fogásának 2 %-át;

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2021. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 12. | az ICES 4b és 4c körzetben, az ész. sz. 54°-tól délre 25 méter teljes hosszúságú, vízközi vonóhálóval makrélára, fattyúmakrélákra és heringre halászó nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott nyílt vízi halászatban;
  a makréla, a fattyúmakrélák, a hering és a vékonybajszú tőkehal fogásainak együttes mennyisége nem haladhatja meg a teljes éves makréla-, fattyúmakréla-, hering- és vékonybajszútőkehal-fogások 1 %-át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

12.

az ICES 4b és 4c körzetben, az ész. sz. 54°-tól délre 25 méter teljes hosszúságú, vízközi vonóhálóval makrélára, fattyúmakrélákra és heringre halászó nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott nyílt vízi halászatban;

a makréla, a fattyúmakrélák, a hering és a vékonybajszú tőkehal fogásainak együttes mennyisége nem haladhatja meg a teljes éves makréla-, fattyúmakréla-, hering- és vékonybajszútőkehal-fogások 1 %-át;

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 13. | az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen 80 mm-nél nagyobb szembőségű vonóhálókkal (OTB, OTM, OTT, PTB, PTM, SDN, SPR, SSC, TB, TBN) folytatott vegyes tengerfenéki halászatban, valamint a legfeljebb 19 mm-es rácsrúdtávolságú vagy azzal egyenértékű szelektáló eszközzel és az ICES 3a körzetben 35 mm-nél nagyobb, az ICES 4 alterületen pedig 32 mm szembőségű halvisszatartó eszközzel ellátott halászeszközökkel folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:
  a spratt, a homoki angolna, a norvég tőkehal és a kék puhatőkehal azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a vegyes tengerfenéki halászatban és a norvég garnéla halászata során ejtett teljes éves fogás 1 %-át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

13.

az ICES 3a körzetben és az ICES 4 alterületen 80 mm-nél nagyobb szembőségű vonóhálókkal (OTB, OTM, OTT, PTB, PTM, SDN, SPR, SSC, TB, TBN) folytatott vegyes tengerfenéki halászatban, valamint a legfeljebb 19 mm-es rácsrúdtávolságú vagy azzal egyenértékű szelektáló eszközzel és az ICES 3a körzetben 35 mm-nél nagyobb, az ICES 4 alterületen pedig 32 mm szembőségű halvisszatartó eszközzel ellátott halászeszközökkel folytatott, norvég garnélára irányuló halászatban:

a spratt, a homoki angolna, a norvég tőkehal és a kék puhatőkehal azon együttes mennyisége, amely nem haladja meg a vegyes tengerfenéki halászatban és a norvég garnéla halászata során ejtett teljes éves fogás 1 %-át;

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 14. | az ICES 4 alterületen horogsort használó hajók számára a szürke tőkehal tengerfenéki halászatában:
  az északi menyhal (Molva molva) minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből az e halászatban e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

14.

az ICES 4 alterületen horogsort használó hajók számára a szürke tőkehal tengerfenéki halászatában:

az északi menyhal (Molva molva) minimális állományvédelmi referenciaméret alatti egyedeiből az e halászatban e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

Molva molva

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 15. | a 80–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót (OTB, OTT, PTB) használó hajók által az ICES 4b és 4c körzetben folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) azon mennyisége, amely nem haladhatja meg a fattyúmakrélák teljes éves fogásának 6 %-át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

15.

a 80–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót (OTB, OTT, PTB) használó hajók által az ICES 4b és 4c körzetben folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:

a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) azon mennyisége, amely nem haladhatja meg a fattyúmakrélák teljes éves fogásának 6 %-át;

Trachurus spp.

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 16. | a 80–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót (OTB, OTT, PTB) használó hajók által az ICES 4b és 4c körzetben folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:
  a makréla (Scomber scombrus) azon mennyisége, amely nem haladja meg a makréla teljes éves fogásának 6 % át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat; |
| --- | --- |

16.

a 80–99 mm szembőségű (TR2) fenékvonóhálót (OTB, OTT, PTB) használó hajók által az ICES 4b és 4c körzetben folytatott vegyes tengerfenéki halászatban:

a makréla (Scomber scombrus) azon mennyisége, amely nem haladja meg a makréla teljes éves fogásának 6 % át;

Scomber scombrus

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat;

de minimis

| 17. | a kék puhatőkehal ICES 4 alterületen folytatott ipari célú, nyílt vízi halászatában, valamint a faj egyedeinek fedélzeti feldolgozásával a szurimi alapjának előállítása céljából:
  a kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) azon mennyisége, amely nem haladja meg a kék puhatőkehal teljes éves fogásának 5 %-át;
  az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat. |
| --- | --- |

17.

a kék puhatőkehal ICES 4 alterületen folytatott ipari célú, nyílt vízi halászatában, valamint a faj egyedeinek fedélzeti feldolgozásával a szurimi alapjának előállítása céljából:

a kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) azon mennyisége, amely nem haladja meg a kék puhatőkehal teljes éves fogásának 5 %-át;

Micromesistius poutassou

az e pontban meghatározott de minimis kivétel ideiglenesen, 2022. december 31-ig alkalmazandó. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

de minimis

12. cikk

Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet 2021. január 1-jével hatályát veszti.

Az (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. és 12. cikke azonban továbbra is alkalmazandó 2021. december 31-ig vagy az (EU) 2019/1241 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése szerint elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépéséig attól függően, hogy melyik következik be előbb.

13. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Az 1–11. cikket 2021. január 1-jétől 2023. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 179., 2018.7.16., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  Az Egyesült Királyság 2020. február 1-jétől már nem tagállam.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/2238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 1.) az Északi-tengeren a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó kirakodási kötelezettség 2020–2021-es időszakban történő végrehajtása részletes szabályainak meghatározásáról. (HL L 336., 2019.12.30., 34. o.).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1780485/STECF+PLEN+17-02.pdf

11

(12)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

12

(13)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

13

(14)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

14

(15)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

15

(16)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

16

(17)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

17

(18)  A Bizottság 1395/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) egyes kisméretű nyílt tengeri fajoknak és ipari célból halászott halfajoknak az Északi-tengeren történő halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről. (HL L 370., 2014.12.30., 35. o.).

18

(19)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

19

(20)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

20

(21)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

21

(22)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

22

(23)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf/d7110d8a-c4da-498c-8b30-98d0b5c2fc22

23

(24)  http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/2020/cod.27.47d20.pdf

24

(25)  http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/2020/cod.27.47d20.pdf

25

(26)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

26

(27)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

27

(28)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

28

(29)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

29

(30)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

30

(31)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

31

(32)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről. (HL L 198., 2019.7.25., 105. o.).

32

(33)  Az e rendeletben alkalmazott halászeszközkódokat a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. melléklete határozza meg. Azon hajók esetében, amelyek teljes hosszúsága 10 méternél rövidebb, az e rendeletben használt halászeszközkódokat a FAO halászeszköz-osztályozása határozza meg.

33

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2015 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. augusztus 21.)

a nyugati vizeken a bizonyos fajok halászatában alkalmazandó kirakodási kötelezettség 2021–2023-as időszakban történő végrehajtása részletes szabályainak meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a nyugati vizekben és a szomszédos vizekben halászott állományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, az (EU) 2016/1139 és az (EU) 2018/973 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. március 19-i (EU) 2019/472 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásaira vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével fokozatosan fel kívánja számolni a visszadobás gyakorlatát minden uniós halászati tevékenységben. |
| --- | --- |

(1)

Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) a fogási korlátok hatálya alá tartozó fajok fogásaira vonatkozó kirakodási kötelezettség bevezetésével fokozatosan fel kívánja számolni a visszadobás gyakorlatát minden uniós halászati tevékenységben.

| (2) | Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke olyan többéves tervek elfogadásáról rendelkezik, amelyek állományvédelmi intézkedéseket írnak elő bizonyos állományoknak egy adott földrajzi területen folytatott halászatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az 1380/2013/EU rendelet 9. cikke olyan többéves tervek elfogadásáról rendelkezik, amelyek állományvédelmi intézkedéseket írnak elő bizonyos állományoknak egy adott földrajzi területen folytatott halászatára vonatkozóan.

| (3) | Az ilyen többéves tervek meghatározzák a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit, és felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy e részleteket tovább pontosítsa a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az ilyen többéves tervek meghatározzák a kirakodási kötelezettség végrehajtásának részleteit, és felhatalmazhatják a Bizottságot arra, hogy e részleteket tovább pontosítsa a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján.

| (4) | Az (EU) 2019/472 rendelet létrehozza a nyugati vizekben és a szomszédos vizekben halászott állományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves tervet. Az említett rendelet 13. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó rendelet kiegészítésére annak érdekében, hogy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtak szerint, a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján meghatározza a kirakodási kötelezettség részleteit a nyugati vizekben élő valamennyi olyan faj állományai tekintetében, amelyekre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/472 rendelet létrehozza a nyugati vizekben és a szomszédos vizekben halászott állományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves tervet. Az említett rendelet 13. cikke felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szóban forgó rendelet kiegészítésére annak érdekében, hogy az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a)–e) pontjában előírtak szerint, a tagállamok által kidolgozott közös ajánlások alapján meghatározza a kirakodási kötelezettség részleteit a nyugati vizekben élő valamennyi olyan faj állományai tekintetében, amelyekre az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében kirakodási kötelezettség vonatkozik.

| (5) | Az északnyugati vizeken közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró országok – Belgium, Spanyolország, Franciaország, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság (3) – által benyújtott közös ajánlás nyomán az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) meghatározta az északnyugati vizeken a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2020 és 2021 közötti végrehajtásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(5)

Az északnyugati vizeken közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró országok – Belgium, Spanyolország, Franciaország, Írország, Hollandia és az Egyesült Királyság (3) – által benyújtott közös ajánlás nyomán az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) meghatározta az északnyugati vizeken a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2020 és 2021 közötti végrehajtásának részletes szabályait.

| (6) | Belgium, Spanyolország, Franciaország, Írország és Hollandia az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően 2020. május 5-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a bizonyos fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára a 2021–2023-as időszakban alkalmazandó visszadobási tervre vonatkozóan. A tagállamok 2020. július 29-én felülvizsgálták a közös ajánlást. |
| --- | --- |

(6)

Belgium, Spanyolország, Franciaország, Írország és Hollandia az északnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel folytatott konzultációt követően 2020. május 5-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a bizonyos fajoknak az északnyugati vizeken folytatott halászatára a 2021–2023-as időszakban alkalmazandó visszadobási tervre vonatkozóan. A tagállamok 2020. július 29-én felülvizsgálták a közös ajánlást.

| (7) | A délnyugati vizeken közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró országok – Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália – által benyújtott közös ajánlás nyomán az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) meghatározta a délnyugati vizeken a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2020 és 2021 közötti végrehajtásának részletes szabályait. |
| --- | --- |

(7)

A délnyugati vizeken közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró országok – Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália – által benyújtott közös ajánlás nyomán az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (5) meghatározta a délnyugati vizeken a bizonyos fajok tengerfenéki halászatában alkalmazandó visszadobási kötelezettség 2020 és 2021 közötti végrehajtásának részletes szabályait.

| (8) | Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália a délnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel 2020. április 24-én folytatott konzultációt követően 2020. május 5-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a bizonyos fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászatára a 2021–2023-as időszakban alkalmazandó visszadobási tervre vonatkozóan. A tagállamok 2020. július 16-án felülvizsgálták a közös ajánlást. |
| --- | --- |

(8)

Belgium, Spanyolország, Franciaország, Hollandia és Portugália a délnyugati vizekkel foglalkozó tanácsadó testülettel és a nyílt tengeri állományokkal foglalkozó tanácsadó testülettel 2020. április 24-én folytatott konzultációt követően 2020. május 5-én közös ajánlást nyújtottak be a Bizottsághoz a bizonyos fajoknak a délnyugati vizeken folytatott halászatára a 2021–2023-as időszakban alkalmazandó visszadobási tervre vonatkozóan. A tagállamok 2020. július 16-án felülvizsgálták a közös ajánlást.

| (9) | Az érintett tudományos testületek szakvéleményeket adtak, a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) pedig áttekintette azokat (6). Az érintett intézkedéseket a Bizottság 2020. július 28-án a tagállamok és a megfigyelői státuszban az Európai Parlament részéről közreműködő képviselők alkotta szakértői csoport elé terjesztette. |
| --- | --- |

(9)

Az érintett tudományos testületek szakvéleményeket adtak, a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) pedig áttekintette azokat (6). Az érintett intézkedéseket a Bizottság 2020. július 28-án a tagállamok és a megfigyelői státuszban az Európai Parlament részéről közreműködő képviselők alkotta szakértői csoport elé terjesztette.

| (10) | Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a Bizottság figyelembe vette mind a HTMGB értékelését, mind annak szükségességét, hogy a tagállamok biztosítsák a kirakodási kötelezettség teljeskörű végrehajtását. Számos esetben új bizonyítékokat nyújtottak be, azonban a HTMGB úgy ítélte meg, hogy javítani kell a benyújtott információk színvonalát. Ezekben az esetekben helyénvaló ideiglenes mentességeket, illetve kivételeket biztosítani. A halászati tevékenységek folytatása révén javulni fog az adatgyűjtés színvonala, és figyelembe veszik a HTMGB megfontolásait. |
| --- | --- |

(10)

Az 1380/2013/EU rendelet 18. cikke értelmében a Bizottság figyelembe vette mind a HTMGB értékelését, mind annak szükségességét, hogy a tagállamok biztosítsák a kirakodási kötelezettség teljeskörű végrehajtását. Számos esetben új bizonyítékokat nyújtottak be, azonban a HTMGB úgy ítélte meg, hogy javítani kell a benyújtott információk színvonalát. Ezekben az esetekben helyénvaló ideiglenes mentességeket, illetve kivételeket biztosítani. A halászati tevékenységek folytatása révén javulni fog az adatgyűjtés színvonala, és figyelembe veszik a HTMGB megfontolásait.

| (11) | A tagállamok regionális csoportjai a de minimis kivétel iránti kérelmeik többségét a nem szándékos fogások kezelésével járó potenciális költségnövekedésre alapozták. A tagállamok által e tekintetben benyújtott információk minősége javult. A HTMGB ugyanakkor megjegyzi, hogy továbbra is javítani kell az adatgyűjtés színvonalát, és hogy a nem szándékos fogások mértékének csökkentése érdekében a szelektivitás fokozásának elsőbbséget kell élveznie. Ezért ilyen esetekben eseti alapon kell mentességeket, illetve kivételeket biztosítani egy vagy két évre. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk a folyamatban lévő vizsgálatokból és tanulmányokból származó további adatokat. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok regionális csoportjai a de minimis kivétel iránti kérelmeik többségét a nem szándékos fogások kezelésével járó potenciális költségnövekedésre alapozták. A tagállamok által e tekintetben benyújtott információk minősége javult. A HTMGB ugyanakkor megjegyzi, hogy továbbra is javítani kell az adatgyűjtés színvonalát, és hogy a nem szándékos fogások mértékének csökkentése érdekében a szelektivitás fokozásának elsőbbséget kell élveznie. Ezért ilyen esetekben eseti alapon kell mentességeket, illetve kivételeket biztosítani egy vagy két évre. A tagállamoknak be kell nyújtaniuk a folyamatban lévő vizsgálatokból és tanulmányokból származó további adatokat.

| (12) | A kirakodási kötelezettség alóli, a magas túlélési arányon alapuló következő mentességeket kell az északnyugati vizekre alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

A kirakodási kötelezettség alóli, a magas túlélési arányon alapuló következő mentességeket kell az északnyugati vizekre alkalmazni.

| (13) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 6 és 7 alterületén csapdákkal és kosarakkal kifogott norvég homárra vonatkozóan. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a tagállamok által az elmúlt években benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (7), hogy indokolt a mentesség alkalmazása. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 6 és 7 alterületén csapdákkal és kosarakkal kifogott norvég homárra vonatkozóan. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a tagállamok által az elmúlt években benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (7), hogy indokolt a mentesség alkalmazása. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani.

| (14) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7 alterületen legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval, illetve 70–99 mm szembőségű, szelektív halászeszköz-kiegészítőkkel kombinált fenékvonóhálóval (TR1. és TR2. halászati kategóriák) kifogott norvég homár tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta a tagállamok által szolgáltatott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (8), hogy noha a túlélési arányokra vonatkozóan Seltra-vonóhálóval végzett vizsgálat kielégítő adatokat szolgáltatott, a norvég homár egyéb halászeszközökkel folytatott, kiterjedt halászata által gyakorolt általános hatás továbbra is nehezen mérhető fel. A HTMGB szerint, amennyiben feltételezzük, hogy valamennyi halászeszköz esetében viszonylag magas a túlélési arány, az adott halászatban a visszadobási aránynak viszonylag alacsonynak kell lennie. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet meghatározott halászeszköz-jellemzőkkel fenn kell tartani a kelta-tengeri védőkörzetben és az Ír-tengeren. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7 alterületen legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval, illetve 70–99 mm szembőségű, szelektív halászeszköz-kiegészítőkkel kombinált fenékvonóhálóval (TR1. és TR2. halászati kategóriák) kifogott norvég homár tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta a tagállamok által szolgáltatott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (8), hogy noha a túlélési arányokra vonatkozóan Seltra-vonóhálóval végzett vizsgálat kielégítő adatokat szolgáltatott, a norvég homár egyéb halászeszközökkel folytatott, kiterjedt halászata által gyakorolt általános hatás továbbra is nehezen mérhető fel. A HTMGB szerint, amennyiben feltételezzük, hogy valamennyi halászeszköz esetében viszonylag magas a túlélési arány, az adott halászatban a visszadobási aránynak viszonylag alacsonynak kell lennie. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, ezt a mentességet meghatározott halászeszköz-jellemzőkkel fenn kell tartani a kelta-tengeri védőkörzetben és az Ír-tengeren.

| (15) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 6a körzet parttól számított tizenkét tengeri mérföld széles sávjában, 80–110 mm szembőségű, szelektív halászeszköz-kiegészítőkkel kombinált feszítőlapos vonóhálóval kifogott norvég homár tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által a korábbi években benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (9), hogy a túlélési arányra vonatkozó vizsgálat kellően megalapozott, és viszonylag magas túlélési arányra enged következtetni. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 6a körzet parttól számított tizenkét tengeri mérföld széles sávjában, 80–110 mm szembőségű, szelektív halászeszköz-kiegészítőkkel kombinált feszítőlapos vonóhálóval kifogott norvég homár tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által a korábbi években benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (9), hogy a túlélési arányra vonatkozó vizsgálat kellően megalapozott, és viszonylag magas túlélési arányra enged következtetni. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani.

| (16) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7d körzet parttól számított hat tengeri mérföld széles sávjában, az azonosított halbölcsőhelyeken kívül, 80–99 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb közönséges nyelvhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a tagállamok által az elmúlt években benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (10), hogy azok kielégítőek. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(16)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7d körzet parttól számított hat tengeri mérföld széles sávjában, az azonosított halbölcsőhelyeken kívül, 80–99 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb közönséges nyelvhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a tagállamok által az elmúlt években benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (10), hogy azok kielégítőek. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani.

| (17) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 6 és 7 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúak vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (11), hogy a túlélés fajonként és halászati tevékenységenként eltérő. A HTMGB megállapította, hogy folyamatban vannak olyan projektek, amelyek hasznos információkat szolgáltathatnak erről a mentességről. Ez a következtetés a kakukkrájákra (Leucoraja naevus) vonatkozik. A HTMGB megállapította, hogy a bizonyítékok alacsonyabb túlélési arányokat mutattak a kakukkráják esetében. A tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig be kell nyújtaniuk az e vizsgálatokból származó további tudományos információkat. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 6 és 7 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúak vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (11), hogy a túlélés fajonként és halászati tevékenységenként eltérő. A HTMGB megállapította, hogy folyamatban vannak olyan projektek, amelyek hasznos információkat szolgáltathatnak erről a mentességről. Ez a következtetés a kakukkrájákra (Leucoraja naevus) vonatkozik. A HTMGB megállapította, hogy a bizonyítékok alacsonyabb túlélési arányokat mutattak a kakukkráják esetében. A tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig be kell nyújtaniuk az e vizsgálatokból származó további tudományos információkat.

| (18) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7a–k körzetben merevítőrudas vonóhálót használó, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű, legfeljebb 24 m hosszúságú, a parttól számított 12 tengeri mérföldön belül halászó és halászeszközt legfeljebb kilencven perces időtartamon át vontató hajók, valamint a 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű, kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt merevítőrudas vonóhálót használó hajók által kifogott sima lepényhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott új bizonyítékokat, és arra a következtésre jutott (12), hogy a becsült túlélési arányok halászati utanként eltérők, és a bizonyítékok nem voltak elegendőek az ICES 7h, 7j és 7k körzet esetében. Ilyen körülmények között a sima lepényhalra vonatkozó mentességet csak az ICES 7a–g körzetben kell fenntartani. Az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig be kell nyújtaniuk a bizonyítékokat. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a tagállamok a közös ajánlásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy a következő éves jelentéssel együtt 2021. május 1-jéig benyújtják az elfogadott ütemterv teljesítési menetrendjét. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7a–k körzetben merevítőrudas vonóhálót használó, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű, legfeljebb 24 m hosszúságú, a parttól számított 12 tengeri mérföldön belül halászó és halászeszközt legfeljebb kilencven perces időtartamon át vontató hajók, valamint a 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű, kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt merevítőrudas vonóhálót használó hajók által kifogott sima lepényhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott új bizonyítékokat, és arra a következtésre jutott (12), hogy a becsült túlélési arányok halászati utanként eltérők, és a bizonyítékok nem voltak elegendőek az ICES 7h, 7j és 7k körzet esetében. Ilyen körülmények között a sima lepényhalra vonatkozó mentességet csak az ICES 7a–g körzetben kell fenntartani. Az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig be kell nyújtaniuk a bizonyítékokat. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a tagállamok a közös ajánlásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy a következő éves jelentéssel együtt 2021. május 1-jéig benyújtják az elfogadott ütemterv teljesítési menetrendjét.

| (19) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7d–g körzetben tükörhálóval vagy feszítőlapos vonóhálóval kifogott sima lepényhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által a korábbi években benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (13), hogy a túlélési arányra vonatkozó vizsgálat kellően megalapozott, és viszonylag magas túlélési arányra enged következtetni. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7d–g körzetben tükörhálóval vagy feszítőlapos vonóhálóval kifogott sima lepényhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által a korábbi években benyújtott bizonyítékokat, és megállapította (13), hogy a túlélési arányra vonatkozó vizsgálat kellően megalapozott, és viszonylag magas túlélési arányra enged következtetni. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani.

| (20) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7d körzetben kifogott sima lepényhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi évek során elemezte a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (14), hogy a túlélési arányokról szóló vizsgálat adatai megbízhatóak, és a vizsgálat megbízható becsléseket ad a szóban forgó halászatról. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7d körzetben kifogott sima lepényhal tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi évek során elemezte a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (14), hogy a túlélési arányokról szóló vizsgálat adatai megbízhatóak, és a vizsgálat megbízható becsléseket ad a szóban forgó halászatról. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani.

| (21) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az északnyugati vizeken (az ICES 5, 6 és 7 alterületen) csapdákkal és kosarakkal kifogott fajok tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A tagállamok tudományos bizonyítékokat nyújtottak be az említett halászat keretében visszadobott fajok magas túlélési arányának alátámasztására. A HTMGB a korábbi évek során elemezte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (15), hogy a csapdákkal és kosarakkal folytatott halászat keretében visszadobott fajok túlélési aránya valószínűsíthetően magas. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az északnyugati vizeken (az ICES 5, 6 és 7 alterületen) csapdákkal és kosarakkal kifogott fajok tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A tagállamok tudományos bizonyítékokat nyújtottak be az említett halászat keretében visszadobott fajok magas túlélési arányának alátámasztására. A HTMGB a korábbi évek során elemezte a bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (15), hogy a csapdákkal és kosarakkal folytatott halászat keretében visszadobott fajok túlélési aránya valószínűsíthetően magas. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani.

| (22) | Az 1393/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (16) túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő a bizonyos feltételek mellett az ICES 6 alterületen erszényes kerítőhálóval fogott makréla és hering vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta az alátámasztó bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (17), hogy a túlélési arányok a csoportosulási időtől és a hálón belüli halsűrűségtől függenek, amelyek e halászati tevékenységek esetében jellemzően mérsékeltek. A túlélési vizsgálatok eredményeit a kereskedelmi halászati tevékenységek túlélési arányaira vonatkozóan reprezentatívnak feltételezve a visszaengedett makrélák túlélési aránya minden bizonnyal 70 % körül lenne. Ez lényegesen alacsonyabb sűrűséget eredményezne, mint az a sűrűség, amelynél a hering mortalitása a megfigyelések szerint nőni kezd. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani e rendeletben. |
| --- | --- |

(22)

Az 1393/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (16) túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő a bizonyos feltételek mellett az ICES 6 alterületen erszényes kerítőhálóval fogott makréla és hering vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta az alátámasztó bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (17), hogy a túlélési arányok a csoportosulási időtől és a hálón belüli halsűrűségtől függenek, amelyek e halászati tevékenységek esetében jellemzően mérsékeltek. A túlélési vizsgálatok eredményeit a kereskedelmi halászati tevékenységek túlélési arányaira vonatkozóan reprezentatívnak feltételezve a visszaengedett makrélák túlélési aránya minden bizonnyal 70 % körül lenne. Ez lényegesen alacsonyabb sűrűséget eredményezne, mint az a sűrűség, amelynél a hering mortalitása a megfigyelések szerint nőni kezd. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani e rendeletben.

| (23) | Az 1393/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7e és 7f körzetben gyűrűs szákkal folytatott, kvótákkal nem szabályozott nyílt vízi célfajokra irányuló halászat keretében fogott makrélára és heringre vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (18), hogy a túlélési arány valószínűleg hasonló lenne az erszényes kerítőhálóval folytatott halászat túlélési arányaihoz, és az alátámasztó bizonyítékok hasonlóak az eddigi visszadobási tervekben meghatározott egyéb mentességek igazolására benyújtott bizonyítékokhoz. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(23)

Az 1393/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 7e és 7f körzetben gyűrűs szákkal folytatott, kvótákkal nem szabályozott nyílt vízi célfajokra irányuló halászat keretében fogott makrélára és heringre vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (18), hogy a túlélési arány valószínűleg hasonló lenne az erszényes kerítőhálóval folytatott halászat túlélési arányaihoz, és az alátámasztó bizonyítékok hasonlóak az eddigi visszadobási tervekben meghatározott egyéb mentességek igazolására benyújtott bizonyítékokhoz. Mivel a körülmények nem változtak, az említett mentességet indokolt fenntartani.

| (24) | A kirakodási kötelezettség alóli, a magas túlélési arányon alapuló következő mentességeket kell a délnyugati vizekre alkalmazni. |
| --- | --- |

(24)

A kirakodási kötelezettség alóli, a magas túlélési arányon alapuló következő mentességeket kell a délnyugati vizekre alkalmazni.

| (25) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet a kirakodási kötelezettség alóli mentesség alkalmazását írta elő az ICES 8 és 9 alterületen fenékvonóhálóval kifogott norvég homár, valamint az ICES 9a körzetben a „voracera” nevű kisüzemi halászeszközzel kifogott nagyszemű vörösdurbincs tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években értékelte a norvég homárra vonatkozó mentességet, és arra a következtetésre jutott (19), hogy a bizonyíték kellően megalapozott. A vörösdurbincs tekintetében a HTMGB korábbi értékeléseiben arra a következtetésre jutott (20), hogy a tanulmányok kellően megalapozott tudományos bizonyítékkal szolgálnak a vörösdurbincs túlélési arányáról. Mivel a körülmények nem változtak, ezt a két mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(25)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet a kirakodási kötelezettség alóli mentesség alkalmazását írta elő az ICES 8 és 9 alterületen fenékvonóhálóval kifogott norvég homár, valamint az ICES 9a körzetben a „voracera” nevű kisüzemi halászeszközzel kifogott nagyszemű vörösdurbincs tekintetében. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években értékelte a norvég homárra vonatkozó mentességet, és arra a következtetésre jutott (19), hogy a bizonyíték kellően megalapozott. A vörösdurbincs tekintetében a HTMGB korábbi értékeléseiben arra a következtetésre jutott (20), hogy a tanulmányok kellően megalapozott tudományos bizonyítékkal szolgálnak a vörösdurbincs túlélési arányáról. Mivel a körülmények nem változtak, ezt a két mentességet indokolt fenntartani.

| (26) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 8 és 9 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúak vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB arra a következtetésre jutott (21), hogy jelentős erőfeszítések történtek a hiányzó adatok pótlására, továbbá számos projekt még folyamatban van. Az adatgyűjtés kapcsán azonban javításokra van szükség. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a folyamatban lévő projektekből származó további tudományos bizonyítékokat. A mentességet ezért indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(26)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 8 és 9 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúak vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB arra a következtetésre jutott (21), hogy jelentős erőfeszítések történtek a hiányzó adatok pótlására, továbbá számos projekt még folyamatban van. Az adatgyűjtés kapcsán azonban javításokra van szükség. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a folyamatban lévő projektekből származó további tudományos bizonyítékokat. A mentességet ezért indokolt fenntartani.

| (27) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet mentesség alkalmazását írta elő az ICES 8 és 9 alterületen tükörhálóval kifogott, valamint az ICES 8 alterületen vonóhálóval kifogott kakukkráják vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB elemezte a bizonyítékokat, és megállapította (22), hogy jelentős erőfeszítések történtek a hiányzó adatok pótlására, továbbá számos projekt még folyamatban van. Az adatgyűjtés kapcsán azonban javításokra van szükség. Tekintettel arra, hogy a kakukkráják túlélési aránya a múltban alacsonyabbnak bizonyult más rájaalakúakénál, a mentességet 2022. december 31-ig kell fenntartani az ICES 8 és 9 alterületen tükörhálóval kifogott kakukkráják, illetve 2021. december 31-ig az ICES 8 alterületen vonóhálóval kifogott kakukkráják vonatkozásában. A tagállamoknak a lehető leghamarabb be kell nyújtaniuk a folyamatban lévő projektekből származó további tudományos információkat. |
| --- | --- |

(27)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet mentesség alkalmazását írta elő az ICES 8 és 9 alterületen tükörhálóval kifogott, valamint az ICES 8 alterületen vonóhálóval kifogott kakukkráják vonatkozásában. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB elemezte a bizonyítékokat, és megállapította (22), hogy jelentős erőfeszítések történtek a hiányzó adatok pótlására, továbbá számos projekt még folyamatban van. Az adatgyűjtés kapcsán azonban javításokra van szükség. Tekintettel arra, hogy a kakukkráják túlélési aránya a múltban alacsonyabbnak bizonyult más rájaalakúakénál, a mentességet 2022. december 31-ig kell fenntartani az ICES 8 és 9 alterületen tükörhálóval kifogott kakukkráják, illetve 2021. december 31-ig az ICES 8 alterületen vonóhálóval kifogott kakukkráják vonatkozásában. A tagállamoknak a lehető leghamarabb be kell nyújtaniuk a folyamatban lévő projektekből származó további tudományos információkat.

| (28) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 9a körzetben a „voracera” nevű kisüzemi halászeszközzel kifogott nagyszemű vörösdurbincs, valamint az ICES 8 és 10 alterületen és az ICES 9a körzetben horoggal vagy horogsorral kifogott nagyszemű vörösdurbincsok tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. Az adatgyűjtés kapcsán azonban javításokra van szükség. A HTMGB megállapította (23), hogy több, a 2019–2020-as időszakra tervezett, a túlélési arányokkal foglalkozó tudományos projektet nem hajtottak végre az anyagok beszerzésével kapcsolatos korlátok miatt. A mentesség 2022. december 31-ig megadható. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat kell benyújtaniuk a szóban forgó mentesség alkalmazásának alátámasztására. |
| --- | --- |

(28)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő az ICES 9a körzetben a „voracera” nevű kisüzemi halászeszközzel kifogott nagyszemű vörösdurbincs, valamint az ICES 8 és 10 alterületen és az ICES 9a körzetben horoggal vagy horogsorral kifogott nagyszemű vörösdurbincsok tekintetében. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. Az adatgyűjtés kapcsán azonban javításokra van szükség. A HTMGB megállapította (23), hogy több, a 2019–2020-as időszakra tervezett, a túlélési arányokkal foglalkozó tudományos projektet nem hajtottak végre az anyagok beszerzésével kapcsolatos korlátok miatt. A mentesség 2022. december 31-ig megadható. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat kell benyújtaniuk a szóban forgó mentesség alkalmazásának alátámasztására.

| (29) | Az 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelete (24) magas túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő a kisüzemi erszényes kerítőhálóval (PS) végzett halászat keretében fogott szardellára, fattyúmakrélákra és makrélára, feltéve, hogy a hálót nem húzzák ki teljesen a fedélzetre. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB megállapította (25), hogy a bizonyítékok a szardellák, fattyúmakrélák és makrélák magas túlélési arányát mutatták, ha a becsült csoportosulási idő kevesebb, mint 5 perc, ami a visszaengedési eljárással kapcsolatos becsült csoportosulási idő valós halászati körülmények között. Ezért a mentességet indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(29)

Az 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelete (24) magas túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazását írta elő a kisüzemi erszényes kerítőhálóval (PS) végzett halászat keretében fogott szardellára, fattyúmakrélákra és makrélára, feltéve, hogy a hálót nem húzzák ki teljesen a fedélzetre. A tagállamok a mentesség alkalmazásának folytatását kérték, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB megállapította (25), hogy a bizonyítékok a szardellák, fattyúmakrélák és makrélák magas túlélési arányát mutatták, ha a becsült csoportosulási idő kevesebb, mint 5 perc, ami a visszaengedési eljárással kapcsolatos becsült csoportosulási idő valós halászati körülmények között. Ezért a mentességet indokolt fenntartani.

| (30) | A kirakodási kötelezettség alóli következő de minimis kivételeket kell az északnyugati vizekre alkalmazni. |
| --- | --- |

(30)

A kirakodási kötelezettség alóli következő de minimis kivételeket kell az északnyugati vizekre alkalmazni.

| (31) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet egyes halászati tevékenységek tekintetében a kirakodási kötelezettség alóli de minimis kivételek alkalmazását írta elő. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta a tagállami bizonyítékokat, és úgy ítélte meg (26), hogy a nem szándékos fogások kezelésének aránytalan költségeivel kapcsolatos érvek észszerűnek tűnnek. Figyelembe véve azt, hogy a körülmények nem változtak, helyénvaló a de minimis kivételeket fenntartani a következők tekintetében:






  — | a legalább 80 mm szembőségű fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), vízközi vonóhálót (OTM, PTM), illetve 80–119 mm szembőségű (BT2) merevítőrudas vonóhálót (BTT) használó hajók által az ICES 7b–k körzetben kifogott vékonybajszú tőkehal.
  Az ebben a franciabekezdésben meghatározott mentesség 2021 decemberéig alkalmazandó, figyelembe véve a HTMGB általános észrevételét a vékonybajszú tőkehal általános védettségi helyzetéről az ICES 7b–k alterületeken. Az érintett tagállamoknak legkésőbb 2021. május 1-jéig további információkat kell benyújtaniuk a fogások összetételéről, |
| --- | --- | --- |

(31)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet egyes halászati tevékenységek tekintetében a kirakodási kötelezettség alóli de minimis kivételek alkalmazását írta elő. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB a korábbi években megvizsgálta a tagállami bizonyítékokat, és úgy ítélte meg (26), hogy a nem szándékos fogások kezelésének aránytalan költségeivel kapcsolatos érvek észszerűnek tűnnek. Figyelembe véve azt, hogy a körülmények nem változtak, helyénvaló a de minimis kivételeket fenntartani a következők tekintetében:

—

a legalább 80 mm szembőségű fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), vízközi vonóhálót (OTM, PTM), illetve 80–119 mm szembőségű (BT2) merevítőrudas vonóhálót (BTT) használó hajók által az ICES 7b–k körzetben kifogott vékonybajszú tőkehal.

Az ebben a franciabekezdésben meghatározott mentesség 2021 decemberéig alkalmazandó, figyelembe véve a HTMGB általános észrevételét a vékonybajszú tőkehal általános védettségi helyzetéről az ICES 7b–k alterületeken. Az érintett tagállamoknak legkésőbb 2021. május 1-jéig további információkat kell benyújtaniuk a fogások összetételéről,

| — | a tükörhálót és kopoltyúhálót használó hajók által az ICES 7d–7 g körzetben kifogott közönséges nyelvhal, |
| --- | --- |

—

a tükörhálót és kopoltyúhálót használó hajók által az ICES 7d–7 g körzetben kifogott közönséges nyelvhal,

| — | a 80–119 mm szembőségű és fokozottan szelektív TBB halászeszközöket (flamand hálópanel) használó hajók által az ICES 7d–h körzetben kifogott közönséges nyelvhal. |
| --- | --- |

—

a 80–119 mm szembőségű és fokozottan szelektív TBB halászeszközöket (flamand hálópanel) használó hajók által az ICES 7d–h körzetben kifogott közönséges nyelvhal.

| (32) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a legalább 80 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 7b, 7c és 7e–7k körzetben kifogott foltos tőkehal vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB (27) áttekintette az új tagállami bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a foltos tőkehal nagy kockázatú halászatlefojtó fajnak számít e területen. A HTMGB ugyanakkor azt is megállapította, hogy jelentősen csökkent a tőkehal- és a vékonybajszútőkehal-állomány a Kelta-tengerben, és ezen fajok nem szándékos fogásainak csökkentését javasolta. Ezért kivétel adható a legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálókra és a kerítőhálókra, a merevítőrudas vonóhálók és a norvéghomár-halászat kivételével; a norvég homárra legalább 80 mm szembőségű hálóval halászó hajókra a norvéghomár-halászat esetében; valamint a legalább 80 mm szembőségű, flamand hálópanellel felszerelt merevítőrudas vonóhálókra. A kivételt 2022. december 31-ig indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(32)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a legalább 80 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 7b, 7c és 7e–7k körzetben kifogott foltos tőkehal vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB (27) áttekintette az új tagállami bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a foltos tőkehal nagy kockázatú halászatlefojtó fajnak számít e területen. A HTMGB ugyanakkor azt is megállapította, hogy jelentősen csökkent a tőkehal- és a vékonybajszútőkehal-állomány a Kelta-tengerben, és ezen fajok nem szándékos fogásainak csökkentését javasolta. Ezért kivétel adható a legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálókra és a kerítőhálókra, a merevítőrudas vonóhálók és a norvéghomár-halászat kivételével; a norvég homárra legalább 80 mm szembőségű hálóval halászó hajókra a norvéghomár-halászat esetében; valamint a legalább 80 mm szembőségű, flamand hálópanellel felszerelt merevítőrudas vonóhálókra. A kivételt 2022. december 31-ig indokolt fenntartani.

| (33) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a homoki garnélára halászó, merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 7a körzetben folytatott tengerfenéki vegyes halászatra. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a korábbi évek tagállami bizonyítékait, és arra a következtetésre jutott (28), hogy az e halászati tevékenységre vonatkozó kivétel jól dokumentált az Északi-tengeren, és az északi-tengeri halászat valószínűleg reprezentatív az ír-tengeri halászata szempontjából. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(33)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a homoki garnélára halászó, merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 7a körzetben folytatott tengerfenéki vegyes halászatra. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB értékelte a korábbi évek tagállami bizonyítékait, és arra a következtetésre jutott (28), hogy az e halászati tevékenységre vonatkozó kivétel jól dokumentált az Északi-tengeren, és az északi-tengeri halászat valószínűleg reprezentatív az ír-tengeri halászata szempontjából. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani.

| (34) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 7b, 7c és 7f–k körzetben kifogott disznófejűhal-félék vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott új adatokat, és arra a következtetésre jutott (29), hogy a nem szándékos fogások kezelésével és tárolásával kapcsolatos költségek bizonyíthatóan megnövekedtek az érintett halászati tevékenységekben. Ugyanakkor a szelektivitás fokozásának elsőbbséget kell élveznie. A kivételt 2022. december 31-ig indokolt fenntartani. A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022 májusáig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. |
| --- | --- |

(34)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 7b, 7c és 7f–k körzetben kifogott disznófejűhal-félék vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott új adatokat, és arra a következtetésre jutott (29), hogy a nem szándékos fogások kezelésével és tárolásával kapcsolatos költségek bizonyíthatóan megnövekedtek az érintett halászati tevékenységekben. Ugyanakkor a szelektivitás fokozásának elsőbbséget kell élveznie. A kivételt 2022. december 31-ig indokolt fenntartani. A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022 májusáig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására.

| (35) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 7 körzetben, valamint a meghatározott körülmények között fenékvonóhálóval kifogott, minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb rombuszhalakra. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott új bizonyítékokat, és arra a következtésre jutott (30), hogy vannak arra utaló jelek, hogy a nem szándékos fogások kezelése többletköltségekkel jár. A kivételt két évig indokolt fenntartani kiegészítő előírásokkal, hogy további adatgyűjtést lehessen végezni. A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021 májusáig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. |
| --- | --- |

(35)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 7 körzetben, valamint a meghatározott körülmények között fenékvonóhálóval kifogott, minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb rombuszhalakra. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott új bizonyítékokat, és arra a következtésre jutott (30), hogy vannak arra utaló jelek, hogy a nem szándékos fogások kezelése többletköltségekkel jár. A kivételt két évig indokolt fenntartani kiegészítő előírásokkal, hogy további adatgyűjtést lehessen végezni. A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021 májusáig további tudományos információkat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására.

| (36) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 80–119 mm szembőségű és fokozottan szelektív merevítőrudas vonóhálót (flamand hálópanel) használó hajók által az ICES 7a, 7j és 7k körzetben kifogott közönséges nyelvhal vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott új bizonyítékokat, és megállapította (31), hogy a túlélés fajonként és halászati tevékenységenként eltérő. A kivételt két évig indokolt fenntartani, azonban kizárólag az ICES 7a körzetre, és a tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására szolgáló bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a 80–119 mm szembőségű és fokozottan szelektív merevítőrudas vonóhálót (flamand hálópanel) használó hajók által az ICES 7a, 7j és 7k körzetben kifogott közönséges nyelvhal vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállamok által benyújtott új bizonyítékokat, és megállapította (31), hogy a túlélés fajonként és halászati tevékenységenként eltérő. A kivételt két évig indokolt fenntartani, azonban kizárólag az ICES 7a körzetre, és a tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására szolgáló bizonyítékokat.

| (37) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 5b körzetben és az ICES 6 alterületen kifogott aranylazac vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott új adatokat, és arra a következtetésre jutott (32), hogy a nem szándékos fogások kezelésével és tárolásával kapcsolatos költségek bizonyíthatóan megnövekedtek. A kivételt két évig indokolt fenntartani, és a tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további bizonyítékokat kell benyújtaniuk a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. |
| --- | --- |

(37)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az ICES 5b körzetben és az ICES 6 alterületen kifogott aranylazac vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által benyújtott új adatokat, és arra a következtetésre jutott (32), hogy a nem szándékos fogások kezelésével és tárolásával kapcsolatos költségek bizonyíthatóan megnövekedtek. A kivételt két évig indokolt fenntartani, és a tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további bizonyítékokat kell benyújtaniuk a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására.

| (38) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a fenékvonóhálót, kerítőhálót, valamint merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 6 alterületen és az ICES 7b–k körzetben tengerfenéki vegyes halászat során fogott makrélák és fattyúmakrélák vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállami bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a nem szándékos fogások kezelésével és tárolásával kapcsolatos költségek bizonyíthatóan megnövekedtek, ahogyan azt már a korábbi értékelések is megállapították. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, a kivételt két évig indokolt fenntartani, és a tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további bizonyítékokat kell benyújtaniuk a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. |
| --- | --- |

(38)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a fenékvonóhálót, kerítőhálót, valamint merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 6 alterületen és az ICES 7b–k körzetben tengerfenéki vegyes halászat során fogott makrélák és fattyúmakrélák vonatkozásában. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállami bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a nem szándékos fogások kezelésével és tárolásával kapcsolatos költségek bizonyíthatóan megnövekedtek, ahogyan azt már a korábbi értékelések is megállapították. Tekintettel arra, hogy a körülmények nem változtak, a kivételt két évig indokolt fenntartani, és a tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további bizonyítékokat kell benyújtaniuk a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására.

| (39) | Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a norvég homárnak a legfeljebb 119 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az a Skóciától nyugatra fekvő, ICES 6a körzetben folytatott halászatában a foltos tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeire. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállami bizonyítékoka, és megállapította (33), hogy a HTMGB 19-08 jelentés következtetései továbbra is érvényesek, és az aránytalan költségekkel kapcsolatos érvek észszerűnek tűnnek. Tekintettel a nem szándékos fogások jelenlegi szintjére ebben a halászati tevékenységben, a kivételt indokolt fenntartani, de kizárólag azokra a hajókra, amelyek rendkívül szelektív halászeszközöket használnak. |
| --- | --- |

(39)

Az (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított a norvég homárnak a legfeljebb 119 mm szembőségű fenékvonóhálót használó hajók által az a Skóciától nyugatra fekvő, ICES 6a körzetben folytatott halászatában a foltos tőkehal minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedeire. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a tagállami bizonyítékoka, és megállapította (33), hogy a HTMGB 19-08 jelentés következtetései továbbra is érvényesek, és az aránytalan költségekkel kapcsolatos érvek észszerűnek tűnnek. Tekintettel a nem szándékos fogások jelenlegi szintjére ebben a halászati tevékenységben, a kivételt indokolt fenntartani, de kizárólag azokra a hajókra, amelyek rendkívül szelektív halászeszközöket használnak.

| (40) | Az (EU) 1393/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet a következő nyílt vízi fajok halászata tekintetében de minimis kivételek alkalmazását írta elő:






  — | a kék puhatőkehalnak az ICES 5b, 6 és 7 övezetben nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott ipari halászata, illetve az e fajhoz tartozó egyedek esetében a szurimi alapjának előállítását célzó fedélzeti feldolgozása, |
| --- | --- | --- |

(40)

Az (EU) 1393/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet a következő nyílt vízi fajok halászata tekintetében de minimis kivételek alkalmazását írta elő:

—

a kék puhatőkehalnak az ICES 5b, 6 és 7 övezetben nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott ipari halászata, illetve az e fajhoz tartozó egyedek esetében a szurimi alapjának előállítását célzó fedélzeti feldolgozása,

| — | az ICES 7 alterületen vízközi páros vonóhálóval folytatott germonhalászat keretében ejtett germon, |
| --- | --- |

—

az ICES 7 alterületen vízközi páros vonóhálóval folytatott germonhalászat keretében ejtett germon,

| — | az ICES 7d övezetben a nyílt tengeri halászat keretében legfeljebb 25 méter teljes hosszúságú nyílt tengeri vonóhálós hajókkal vízközi vonóhálóval fogott makréla, fattyúmakrélák, hering és vékonybajszú tőkehal. |
| --- | --- |

—

az ICES 7d övezetben a nyílt tengeri halászat keretében legfeljebb 25 méter teljes hosszúságú nyílt tengeri vonóhálós hajókkal vízközi vonóhálóval fogott makréla, fattyúmakrélák, hering és vékonybajszú tőkehal.

| (41) | A tagállamok a de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték a kék puhatőkehalnak az ICES 5b, 6 és 7 körzetben nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott ipari halászatára, illetve az e fajhoz tartozó egyedek esetében a szurimi alapjának előállítását célzó fedélzeti feldolgozásra. A HTMGB a korábbi években pozitívan értékelte ezt a kivételt (34), és azt a szelektivitás javításával kapcsolatos nehézségek alapján adták meg. Mivel a halászati körülmények nem változtak, a kivételeket indokolt fenntartani. A tagállamoknak 2023. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a halászati gyakorlatokkal kapcsolatos bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(41)

A tagállamok a de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték a kék puhatőkehalnak az ICES 5b, 6 és 7 körzetben nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott ipari halászatára, illetve az e fajhoz tartozó egyedek esetében a szurimi alapjának előállítását célzó fedélzeti feldolgozásra. A HTMGB a korábbi években pozitívan értékelte ezt a kivételt (34), és azt a szelektivitás javításával kapcsolatos nehézségek alapján adták meg. Mivel a halászati körülmények nem változtak, a kivételeket indokolt fenntartani. A tagállamoknak 2023. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a halászati gyakorlatokkal kapcsolatos bizonyítékokat.

| (42) | A tagállamok az ICES 7 alterületen vízközi páros vonóhálóval folytatott germonhalászat keretében ejtett germonra (Thunnus alalunga) vonatkozó de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a nem szándékos fogások kezelésének aránytalan költségeivel kapcsolatosan a korábbi évek során a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (35), hogy a kérelem az értékesíthető fogások elvesztésével kapcsolatos. A tagállamok a tengeren és a parton történő tárolás és kezelés költségeivel érveltek. Mivel a halászati körülmények nem változtak, a kivételeket indokolt fenntartani. A tagállamoknak 2023. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a halászati gyakorlatokkal kapcsolatos bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(42)

A tagállamok az ICES 7 alterületen vízközi páros vonóhálóval folytatott germonhalászat keretében ejtett germonra (Thunnus alalunga) vonatkozó de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB elemezte a nem szándékos fogások kezelésének aránytalan költségeivel kapcsolatosan a korábbi évek során a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (35), hogy a kérelem az értékesíthető fogások elvesztésével kapcsolatos. A tagállamok a tengeren és a parton történő tárolás és kezelés költségeivel érveltek. Mivel a halászati körülmények nem változtak, a kivételeket indokolt fenntartani. A tagállamoknak 2023. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a halászati gyakorlatokkal kapcsolatos bizonyítékokat.

| (43) | A tagállamok a de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték az ICES 7d övezetben a nyílt tengeri halászat keretében legfeljebb 25 méter teljes hosszúságú nyílt tengeri vonóhálós hajókkal vízközi vonóhálóval fogott makrélára, fattyúmakrélákra, heringre és vékonybajszú tőkehalra. A HTMGB értékelte a korábbi évek során a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (36), hogy érvekkel alátámasztott, minőségi indokok támasztják alá az aránytalan költségek alapján adott kivételt. Mivel a halászati körülmények nem változtak, a kivételeket indokolt fenntartani. A tagállamoknak 2023. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a halászati gyakorlatokkal kapcsolatos bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(43)

A tagállamok a de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték az ICES 7d övezetben a nyílt tengeri halászat keretében legfeljebb 25 méter teljes hosszúságú nyílt tengeri vonóhálós hajókkal vízközi vonóhálóval fogott makrélára, fattyúmakrélákra, heringre és vékonybajszú tőkehalra. A HTMGB értékelte a korábbi évek során a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (36), hogy érvekkel alátámasztott, minőségi indokok támasztják alá az aránytalan költségek alapján adott kivételt. Mivel a halászati körülmények nem változtak, a kivételeket indokolt fenntartani. A tagállamoknak 2023. május 1-jéig be kell nyújtaniuk a halászati gyakorlatokkal kapcsolatos bizonyítékokat.

| (44) | A kirakodási kötelezettség alóli következő de minimis kivételeket kell a délnyugati vizekre alkalmazni. |
| --- | --- |

(44)

A kirakodási kötelezettség alóli következő de minimis kivételeket kell a délnyugati vizekre alkalmazni.

| (45) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott szürke tőkehalak, |
| --- | --- | --- |

(45)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott szürke tőkehalak,

| — | az ICES 8a és 8b körzetben vonóhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 8a és 8b körzetben vonóhálóval kifogott közönséges nyelvhalak,

| — | az ICES 8a és 8b körzetben tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 8a és 8b körzetben tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhalak,

| — | az ICES 10 alterületen horoggal vagy horogsorral kifogott nyálkásfejű halak, |
| --- | --- |

—

az ICES 10 alterületen horoggal vagy horogsorral kifogott nyálkásfejű halak,

| (46) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott szürke tőkehalakra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által 2020-ban benyújtott új adatokat. A HTMGB arra a következtetésre jutott (37), hogy a nem szándékos fogások kezelésével járó többletköltségek elemzése a szürke tőkehalra halászó flottákhoz igazodik, és az eredmények azt mutatják, hogy növekedni fog a nem szándékos fogások kezelési és szelektálási ideje. A bizonyítékok átfogóak és elegendőek a kivétel alátámasztásához, a kivételt indokolt fenntartani. A kivételt a páros vonóhálót és a feszítőlapos fenékvonóhálót (OTM, PTM) használó hajók által kifogott szürke tőkehalra és a közönséges nyelvhalra vonatkozóan is biztosítani kell. |
| --- | --- |

(46)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott szürke tőkehalakra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által 2020-ban benyújtott új adatokat. A HTMGB arra a következtetésre jutott (37), hogy a nem szándékos fogások kezelésével járó többletköltségek elemzése a szürke tőkehalra halászó flottákhoz igazodik, és az eredmények azt mutatják, hogy növekedni fog a nem szándékos fogások kezelési és szelektálási ideje. A bizonyítékok átfogóak és elegendőek a kivétel alátámasztásához, a kivételt indokolt fenntartani. A kivételt a páros vonóhálót és a feszítőlapos fenékvonóhálót (OTM, PTM) használó hajók által kifogott szürke tőkehalra és a közönséges nyelvhalra vonatkozóan is biztosítani kell.

| (47) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az ICES 8a és 8b körzetben merevítőrudas vonóhálóval és fenékvonóhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, valamint az ICES 8a és 8b körzetben tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhalak tekintetében. A tagállamok a kivételek alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által az elmúlt években benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (38), hogy a közös ajánlás megalapozott érveket tartalmazott arra vonatkozóan, hogy nehezen valósítható meg a szelektivitás további fokozása, valamint a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek. Ezért – mivel a körülmények nem változtak –, az említett de minimis kivételt indokolt fenntartani. A kivételt a páros vonóhálót és a feszítőlapos fenékvonóhálót (OTM, PTM) használó hajók által kifogott közönséges nyelvhalra is biztosítani kell. |
| --- | --- |

(47)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az ICES 8a és 8b körzetben merevítőrudas vonóhálóval és fenékvonóhálóval kifogott közönséges nyelvhalak, valamint az ICES 8a és 8b körzetben tükörhálóval és kopoltyúhálóval kifogott közönséges nyelvhalak tekintetében. A tagállamok a kivételek alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB áttekintette a tagállamok által az elmúlt években benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (38), hogy a közös ajánlás megalapozott érveket tartalmazott arra vonatkozóan, hogy nehezen valósítható meg a szelektivitás további fokozása, valamint a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek. Ezért – mivel a körülmények nem változtak –, az említett de minimis kivételt indokolt fenntartani. A kivételt a páros vonóhálót és a feszítőlapos fenékvonóhálót (OTM, PTM) használó hajók által kifogott közönséges nyelvhalra is biztosítani kell.

| (48) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 10 alterületen horoggal és horogsorral kifogott nyálkásfejű halakra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB megvizsgálta a korábbi évek során a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (39), hogy a benyújtott információk megalapozott érveket tartalmaztak arra vonatkozóan, hogy nehezen valósítható meg a szelektivitás további fokozása, valamint a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(48)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételt biztosított az ICES 10 alterületen horoggal és horogsorral kifogott nyálkásfejű halakra vonatkozóan. A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték. A HTMGB megvizsgálta a korábbi évek során a tagállamok által benyújtott bizonyítékokat, és arra a következtetésre jutott (39), hogy a benyújtott információk megalapozott érveket tartalmaztak arra vonatkozóan, hogy nehezen valósítható meg a szelektivitás további fokozása, valamint a nem szándékos fogások kezelésénél aránytalan költségek jelentkeznek. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani.

| (49) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott fattyúmakrélák, |
| --- | --- | --- |

(49)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott fattyúmakrélák,

| — | az ICES 8, 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben kopoltyúhálóval kifogott makrélák, |
| --- | --- |

—

az ICES 8, 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben kopoltyúhálóval kifogott makrélák,

| — | az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott makrélák, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott makrélák,

| — | az ICES 8 és 9 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben kopoltyúhálóval kifogott makrélák, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 és 9 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben kopoltyúhálóval kifogott makrélák,

| — | az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott rombuszhalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott rombuszhalak,

| — | az ICES 8 és 9 alterületen kopoltyúhálóval kifogott rombuszhalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 és 9 alterületen kopoltyúhálóval kifogott rombuszhalak,

| — | az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott ördöghalfélék, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott ördöghalfélék,

| — | az ICES 8 és 9 alterületen kopoltyúhálóval kifogott ördöghalfélék, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 és 9 alterületen kopoltyúhálóval kifogott ördöghalfélék,

| (50) | Az (EU) 2018/2033 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott szardellák, |
| --- | --- | --- |

(50)

Az (EU) 2018/2033 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

az ICES 8 és 9 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott szardellák,

| — | az ICES 9a körzetben vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott nagyszemű vörösdurbincsok, |
| --- | --- |

—

az ICES 9a körzetben vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott nagyszemű vörösdurbincsok,

| — | az ICES 9a körzetben vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott nyelvhalak. |
| --- | --- |

—

az ICES 9a körzetben vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott nyelvhalak.

| (51) | A tagállamok a kivételek alkalmazásának folytatását kérték, valamint azt, hogy a kivételek vízközi vonóhálóval kifogott ördöghalfélékre is vonatkozzanak. A tagállamok részletes gazdasági elemzést készítettek a nem szándékos fogások kezelése során felmerülő aránytalan költségekről, amelyet a HTMGB értékelt (40). A HTMGB arra a következtetésre jutott, hogy bár a tanulmány részletes és átfogó, nem tudja teljes mértékben értékelni módszertanát az írásbeli eljárás során. Tekintettel a tagállamok által benyújtott információkra és arra, hogy a HTMGB nem tudta értékelni a tanulmány módszertanát, ezeket a kivételeket bele kell foglalni e rendeletbe. A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig további adatokat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására. |
| --- | --- |

(51)

A tagállamok a kivételek alkalmazásának folytatását kérték, valamint azt, hogy a kivételek vízközi vonóhálóval kifogott ördöghalfélékre is vonatkozzanak. A tagállamok részletes gazdasági elemzést készítettek a nem szándékos fogások kezelése során felmerülő aránytalan költségekről, amelyet a HTMGB értékelt (40). A HTMGB arra a következtetésre jutott, hogy bár a tanulmány részletes és átfogó, nem tudja teljes mértékben értékelni módszertanát az írásbeli eljárás során. Tekintettel a tagállamok által benyújtott információkra és arra, hogy a HTMGB nem tudta értékelni a tanulmány módszertanát, ezeket a kivételeket bele kell foglalni e rendeletbe. A tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig további adatokat nyújtanak be a szóban forgó kivétel alkalmazásának alátámasztására.

| (52) | Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | az ICES 8 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalak, |
| --- | --- | --- |

(52)

Az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

az ICES 8 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalak,

| — | az ICES 8 alterületen kopoltyúhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalak, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 alterületen kopoltyúhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalak,

| (53) | A tagállamok az ICES 8 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalakra vonatkozó kivételek alkalmazásának folytatását kérték, valamint azt, hogy a vízközi vonóhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalakra is kivételt biztosítsanak. A tagállamok új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB következtetése (41) szerint vannak arra utaló jelek, hogy azokban a tengerfenéki vegyes halászatokban, amelyekben vékonybajszú tőkehalat fognak, nehéz a szelektivitást az értékesíthető fogások jelentős csökkenése nélkül javítani, továbbá a HTMGB azt is leszögezte, hogy új tanulmányok vannak folyamatban. A kivételt indokolt két évre megadni. Az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig be kell nyújtaniuk az e folyamatban lévő tanulmányokból származó további tudományos információkat. |
| --- | --- |

(53)

A tagállamok az ICES 8 alterületen vonóhálóval és kerítőhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalakra vonatkozó kivételek alkalmazásának folytatását kérték, valamint azt, hogy a vízközi vonóhálóval kifogott vékonybajszú tőkehalakra is kivételt biztosítsanak. A tagállamok új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB következtetése (41) szerint vannak arra utaló jelek, hogy azokban a tengerfenéki vegyes halászatokban, amelyekben vékonybajszú tőkehalat fognak, nehéz a szelektivitást az értékesíthető fogások jelentős csökkenése nélkül javítani, továbbá a HTMGB azt is leszögezte, hogy új tanulmányok vannak folyamatban. A kivételt indokolt két évre megadni. Az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig be kell nyújtaniuk az e folyamatban lévő tanulmányokból származó további tudományos információkat.

| (54) | A tagállamok a de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték az ICES 8 alterületen kopoltyúhálóval kifogott vékonybajszú tőkehal tekintetében, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB arra a következtetésre jutott (42), hogy a szelektivitás fokozása a kopoltyúhálós halászatban nehezen valósítható meg. Az aránytalan költségekkel kapcsolatos információkat azonban javítani kell. A kivételt két évre indokolt biztosítani, és az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig további adatokat kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(54)

A tagállamok a de minimis kivétel alkalmazásának folytatását kérték az ICES 8 alterületen kopoltyúhálóval kifogott vékonybajszú tőkehal tekintetében, és új bizonyítékokat nyújtottak be. A HTMGB arra a következtetésre jutott (42), hogy a szelektivitás fokozása a kopoltyúhálós halászatban nehezen valósítható meg. Az aránytalan költségekkel kapcsolatos információkat azonban javítani kell. A kivételt két évre indokolt biztosítani, és az érintett tagállamoknak a lehető leghamarabb, de legkésőbb minden év május 1-jéig további adatokat kell benyújtaniuk.

| (55) | Az (EU) 1394/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:






  — | a kék puhatőkehalnak az ICES 8 alterületen nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott ipari halászata, |
| --- | --- | --- |

(55)

Az (EU) 1394/2014 felhatalmazáson alapuló rendelet de minimis kivételeket biztosított az alábbiak tekintetében:

—

a kék puhatőkehalnak az ICES 8 alterületen nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott ipari halászata,

| — | az ICES 8 alterületen vonóhálóval kifogott germon, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 alterületen vonóhálóval kifogott germon,

| — | az ICES 8 alterületen vízközi vonóhálóval kifogott szardella, fattyúmakrélák és makrélák, |
| --- | --- |

—

az ICES 8 alterületen vízközi vonóhálóval kifogott szardella, fattyúmakrélák és makrélák,

| — | az ICES 8 alterületen erszényes kerítőhálóval (PS) kifogott fattyúmakrélák és makréla. |
| --- | --- |

—

az ICES 8 alterületen erszényes kerítőhálóval (PS) kifogott fattyúmakrélák és makréla.

| (56) | A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték a nyílt vízi fajok halászata tekintetében. Az 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelete a HTMGB korábbi években végzett pozitív HTMGB értékelését (43) követően írta elő ezeket a kivételeket, amelyeket a kékpuhatőkehal-, a fattyúmakréla- és a makrélahalászat szelektivitásának javításával kapcsolatban tapasztalt nehézségek, valamint a germonok és a szardellák esetében a nem szándékos fogások kezelésének magas költségei alapján engedélyeztek. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani. |
| --- | --- |

(56)

A tagállamok a kivétel alkalmazásának folytatását kérték a nyílt vízi fajok halászata tekintetében. Az 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelete a HTMGB korábbi években végzett pozitív HTMGB értékelését (43) követően írta elő ezeket a kivételeket, amelyeket a kékpuhatőkehal-, a fattyúmakréla- és a makrélahalászat szelektivitásának javításával kapcsolatban tapasztalt nehézségek, valamint a germonok és a szardellák esetében a nem szándékos fogások kezelésének magas költségei alapján engedélyeztek. Mivel a körülmények nem változtak, az említett kivételt indokolt fenntartani.

| (57) | Az új közös ajánlás nyomán helyénvaló hatályon kívül helyezni és egy új rendelettel felváltani az (EU) 2019/2239 és az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendeletet. |
| --- | --- |

(57)

Az új közös ajánlás nyomán helyénvaló hatályon kívül helyezni és egy új rendelettel felváltani az (EU) 2019/2239 és az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendeletet.

| (58) | Mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után indokolt azonnal hatályba lépnie. A rendeletet 2021. január 1-jétől indokolt alkalmazni, |
| --- | --- |

(58)

Mivel az e rendeletben előírt intézkedések közvetlenül érintik az uniós hajók halászati idényének tervezését és a kapcsolódó gazdasági tevékenységeket, e rendeletnek a kihirdetése után indokolt azonnal hatályba lépnie. A rendeletet 2021. január 1-jétől indokolt alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A kirakodási kötelezettség végrehajtása

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében előírt kirakodási kötelezettség a 2021–2023-as időszakban e rendeletnek megfelelően alkalmazandó az északnyugati vizeken (az ICES 5 (az 5a körzet kivételével és az 5b körzetnek kizárólag az uniós vizei), 6 és 7 alterület) és a délnyugati vizeken (az ICES 8, 9 és 10 alterület (az Azori-szigetek körüli vizek), valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben (a Madeira és a Kanári-szigetek körüli vizek) folytatott tengerfenéki és nyílt vízi halászatban.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   
  „Flamand hálópanel”: a merevítőrudas vonóháló azon utolsó kúpos szakasza, amelynek:

| — | hátulsó fele közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez, |
| --- | --- |

—

hátulsó fele közvetlenül csatlakozik a zsákvéghez,

| — | a felső és az alsó hálószakasza legalább 120 mm szembőségű (csomók közötti távolság) hálóanyagból készül, valamint |
| --- | --- |

—

a felső és az alsó hálószakasza legalább 120 mm szembőségű (csomók közötti távolság) hálóanyagból készül, valamint

| — | kifeszített hossza legalább 3 m; |
| --- | --- |

—

kifeszített hossza legalább 3 m;

2.   
  „Seltra-hálópanel”: olyan szelektáló eszköz, amely:

| — | a zsákvég egyenes szakaszában egy négyes osztatú hálószakaszban elhelyezett, legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú) hálószemekből szőtt, vagy legalább 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből szőtt felső hálópanel, |
| --- | --- |

—

a zsákvég egyenes szakaszában egy négyes osztatú hálószakaszban elhelyezett, legalább 270 mm szembőségű (rombusz alakú) hálószemekből szőtt, vagy legalább 300 mm szembőségű (négyzetes) hálószemekből szőtt felső hálópanel,

| — | legalább 3 méter hosszúságú, |
| --- | --- |

—

legalább 3 méter hosszúságú,

| — | legfeljebb 4 méter távolságra helyezkedik el a zsákkötéltől, valamint |
| --- | --- |

—

legfeljebb 4 méter távolságra helyezkedik el a zsákkötéltől, valamint

| — | szélessége eléri a vonóháló felső hálópanelje felső rétegének teljes szélességét (azaz szegélytől szegélyig ér); |
| --- | --- |

—

szélessége eléri a vonóháló felső hálópanelje felső rétegének teljes szélességét (azaz szegélytől szegélyig ér);

3.   „hálórácsos szelektáló eszköz (Netgrid)”: kettős osztatú vonóhálóba illesztett négyes osztatú háló, amelyben egy legalább 200 mm szembőségű, rombusz alakú szemekből álló döntött hálórács a vonóháló tetején lévő menekülőnyíláshoz vezet;

4.   „CEFAS-hálórács”: a Környezeti, Halászati és Akvakultúra-központ által a norvég homár ír-tengeri halászatához kifejlesztett hálórácsos szelektáló eszköz;

5.   „lengőhálós vonóháló”: a norvég homár halászata során kifogott közönséges tőkehal, foltos tőkehal és vékonybajszú tőkehal mennyiségének csökkentése céljából kifejlesztett hálóráccsal felszerelt vonóháló;

6.   „kőterelő kötél”: a merevítőrudas fenékvonóhálókat módosító halászeszköz-kiegészítő, amely annak megakadályozására szolgál, hogy kövek és szikladarabok jussanak a vonóhálóba, és kárt tegyenek akár a halászeszközben, akár a kifogott állatokban;

7.   „bentoszkiengedő panel”: nagyobb szembőségű vagy négyzetes szemű léhésből készült hálómező, amelyet vonóhálók – többnyire merevítőrudas vonóhálók – alsó hálómezőjébe illesztenek abból a célból, hogy bárminemű bentikus anyag és tengerfenéki törmelék még azelőtt eltávolítható legyen a hálóból, mielőtt a zsákvégbe jutna;

8.   „kelta-tengeri védőkörzet”: az ICES 7f és 7 g körzeten belüli vizek, valamint a 7j körzetnek az é. sz. 50°-tól északra és a ny. h. 11°-tól keletre eső része;

9.   „Voracera”: helyi tervezésű és építésű, gépesített horogsor, melyet a Spanyolország déli részén, az ICES 9a körzetben nagyszemű vörösdurbincsra halászó kisüzemi halászflotta használ.

II. FEJEZET

TÚLÉLÉSI ARÁNYON ALAPULÓ MENTESSÉGEK AZ ÉSZAKNYUGATI VIZEKEN

3. cikk

A norvég homárra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség a következők tekintetében alkalmazandó:

| a) | az ICES 6 és 7 alterületen csapdákkal és kosarakkal (halászeszközkódok (44): FPO, FIX és FYK) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus); |
| --- | --- |

a)

az ICES 6 és 7 alterületen csapdákkal és kosarakkal (halászeszközkódok (44): FPO, FIX és FYK) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus);

| b) | az ICES 7 alterületen legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus); |
| --- | --- |

b)

az ICES 7 alterületen legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus);

| c) | az ICES 7 alterületen a (2) és (3) bekezdésben meghatározott, rendkívül szelektív halászeszköz-kiegészítőkkel kombinált, 70–99 mm szembőségű fenékvonóhálóval (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus); |
| --- | --- |

c)

az ICES 7 alterületen a (2) és (3) bekezdésben meghatározott, rendkívül szelektív halászeszköz-kiegészítőkkel kombinált, 70–99 mm szembőségű fenékvonóhálóval (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus);

| d) | az ICES 6a körzet parttól számított tizenkét tengeri mérföld széles sávjában 80–110 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus). |
| --- | --- |

d)

az ICES 6a körzet parttól számított tizenkét tengeri mérföld széles sávjában 80–110 mm szembőségű feszítőlapos vonóhálóval (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus).

(2)   Az (1) bekezdés c) pontja szerinti mentesség alkalmazandó a kelta-tengeri védőkörzetben halászó hajókra, feltéve, hogy az alábbi szelektív halászeszközök egyikét használják:

| a) | legalább 300 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező; |
| --- | --- |

a)

legalább 300 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező;

| b) | a 12 méternél rövidebb hajók esetében legalább 200 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező; |
| --- | --- |

b)

a 12 méternél rövidebb hajók esetében legalább 200 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező;

| c) | Seltra-hálópanel; |
| --- | --- |

c)

Seltra-hálópanel;

| d) | az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (45) VI. mellékletének B. részében említett, 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rács vagy azzal egyenértékű hálórácsos szelektáló eszköz; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2019/1241 európai parlamenti és tanácsi rendelet (45) VI. mellékletének B. részében említett, 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rács vagy azzal egyenértékű hálórácsos szelektáló eszköz;

| e) | 100 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű zsákvég; |
| --- | --- |

e)

100 mm szembőségű négyzetes szemű hálómezővel felszerelt, 100 mm szembőségű zsákvég;

| f) | kettős zsákvég, amelynek felső zsákvége legalább 90 mm szembőségű, T90 típusú léhésből készült, és egy legfeljebb 300 mm szembőségű elválasztó hálópanellel van felszerelve. |
| --- | --- |

f)

kettős zsákvég, amelynek felső zsákvége legalább 90 mm szembőségű, T90 típusú léhésből készült, és egy legfeljebb 300 mm szembőségű elválasztó hálópanellel van felszerelve.

(3)   Az (1) bekezdés c) pontja szerinti mentesség alkalmazandó az ICES 7a körzetben halászó hajókra, feltéve, hogy az alábbi szelektív halászeszközök egyikét használják:

| a) | legalább 300 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező; |
| --- | --- |

a)

legalább 300 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező;

| b) | a 12 méternél rövidebb hajók esetében legalább 200 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező; |
| --- | --- |

b)

a 12 méternél rövidebb hajók esetében legalább 200 mm szembőségű négyzetes szemű hálómező;

| c) | Seltra-hálópanel; |
| --- | --- |

c)

Seltra-hálópanel;

| d) | az (EU) 2019/1241 rendelet VI. mellékletének B. részében említett, 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rács; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2019/1241 rendelet VI. mellékletének B. részében említett, 35 mm rácsrúdtávolságú szelektáló rács;

| e) | CEFAS-hálórács; |
| --- | --- |

e)

CEFAS-hálórács;

| f) | lengőhálós vonóháló. |
| --- | --- |

f)

lengőhálós vonóháló.

(4)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott norvég homárok visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul és egészben vissza kell engedni a fogás helye szerinti területen.

4. cikk

A közönséges nyelvhalra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 7d körzet vizein a parttól számított hat tengeri mérföld távolságon belül, de az azonosított halbölcsőhelyeken kívül az olyan, 80–99 mm szembőségű zsákvéggel felszerelt feszítőlapos vonóhálót (halászeszközkódok: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó olyan hajók által kifogott, a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb közönséges nyelvhal (Solea solea) tekintetében, amelyek:

| a) | legfeljebb 10 méter hosszúságúak és legfeljebb 221 kW motorteljesítménnyel rendelkeznek; valamint |
| --- | --- |

a)

legfeljebb 10 méter hosszúságúak és legfeljebb 221 kW motorteljesítménnyel rendelkeznek; valamint

| b) | legfeljebb 30 méter mélységű vizekben legfeljebb kilencven perces időtartamig vontatnak halászeszközt. |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 30 méter mélységű vizekben legfeljebb kilencven perces időtartamig vontatnak halászeszközt.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott közönséges nyelvhalak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

5. cikk

A rájaalakúakra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az északnyugati vizeken (ICES 6 és 7 alterület) bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúakra (Rajiformes).

(2)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be az (1) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) minden év július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(3)   Az (1) bekezdés szerinti mentességet a kakukkrájára is alkalmazni kell. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a mentesség alkalmazásának alátámasztására, ideértve a kakukkrája-fogásokkal és -visszadobásokkal, valamint a kakukkrájával kapcsolatos vitalitási vagy túlélésiarány-kutatásnak az érintett halászati tevékenységekben történő előrehaladásával kapcsolatos előzetes információkat. A HTMGB minden év július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(4)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott rájaalakúak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a vízbe.

6. cikk

A sima lepényhalra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség a következők tekintetében alkalmazandó:

| a) | az ICES 7d–g körzetben tükörhálóval (halászeszközkódok: GTR, GTN, GEN, GN) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa); |
| --- | --- |

a)

az ICES 7d–g körzetben tükörhálóval (halászeszközkódok: GTR, GTN, GEN, GN) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa);

| b) | az ICES 7d–g körzetben feszítőlapos vonóhálóval (halászeszközkódok: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa); |
| --- | --- |

b)

az ICES 7d–g körzetben feszítőlapos vonóhálóval (halászeszközkódok: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa);

| c) | az ICES 7a–g körzetben 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű, kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa); |
| --- | --- |

c)

az ICES 7a–g körzetben 221 kW-nál nagyobb motorteljesítményű, kőterelő kötéllel vagy bentoszkiengedő panellel felszerelt merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa);

| d) | az ICES 7a–g körzetben merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű vagy legfeljebb 24 m hosszúságú, 12 tengeri mérföldön belüli halászat céljára épített és halászeszközt legfeljebb kilencven perces időtartamon át vontató hajók által kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa); |
| --- | --- |

d)

az ICES 7a–g körzetben merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó, legfeljebb 221 kW motorteljesítményű vagy legfeljebb 24 m hosszúságú, 12 tengeri mérföldön belüli halászat céljára épített és halászeszközt legfeljebb kilencven perces időtartamon át vontató hajók által kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa);

| e) | az ICES 7d körzetben dán kerítőhálóval (halászeszközkód: SDN) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa). |
| --- | --- |

e)

az ICES 7d körzetben dán kerítőhálóval (halászeszközkód: SDN) kifogott sima lepényhal (Pleuronectes platessa).

(2)   A c) és d) pont szerinti mentességek esetében a közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be e mentességek alkalmazásának alátámasztására, ideértve a simalepényhal-fogásokkal és -visszadobásokkal, valamint a vitalitási vagy túlélésiarány-kutatásnak az érintett halászati tevékenységekben történő előrehaladásával kapcsolatos előzetes információkat. A tagállamok továbbá 2021. május 1-jéig benyújtják az elfogadott ütemterv teljesítési menetrendjét. A HTMGB 2021. június 30-ig értékeli ezeket az információkat.

(3)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott sima lepényhalakat haladéktalanul vissza kell engedni.

7. cikk

A csapdákkal és kosarakkal kifogott fajokra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 5 alterületen (az 5a körzet kivételével és az 5b körzeten belül kizárólag az uniós vizeken), valamint az ICES 6 és 7 alterületen csapdákkal és kosarakkal (halászeszközkódok: FPO, FIX, FYK) kifogott fajok tekintetében.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott halak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

8. cikk

A nyílt vízi fajokra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 6 alterületen erszényes kerítőhálóval kifogott makrélára és heringre, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kifogott halakat az erszényes kerítőháló egy adott (az alábbi (2) és (3) bekezdésben meghatározott) százalékos mértékig történő bezárása előtt („kinyerési pont”) visszaengedik a tengerbe; |
| --- | --- |

a)

a kifogott halakat az erszényes kerítőháló egy adott (az alábbi (2) és (3) bekezdésben meghatározott) százalékos mértékig történő bezárása előtt („kinyerési pont”) visszaengedik a tengerbe;

| b) | az erszényes kerítőháló jól látható bójákkal van ellátva, amelyek egyértelműen jelzik a kinyerési pont határát; |
| --- | --- |

b)

az erszényes kerítőháló jól látható bójákkal van ellátva, amelyek egyértelműen jelzik a kinyerési pont határát;

| c) | a hajó és az erszényes kerítőhálós eszköz elektronikus rögzítő- és nyilvántartó rendszerrel van felszerelve, amely dokumentálja, hogy az egyes halászati műveletek során mikor, hol és milyen mértékben használták az erszényes kerítőhálót. |
| --- | --- |

c)

a hajó és az erszényes kerítőhálós eszköz elektronikus rögzítő- és nyilvántartó rendszerrel van felszerelve, amely dokumentálja, hogy az egyes halászati műveletek során mikor, hol és milyen mértékben használták az erszényes kerítőhálót.

(2)   A kinyerési pontnak a makrélahalászatban az erszényes kerítőháló záródásának 80 %-ánál, a heringhalászatban pedig annak 90 %-ánál kell lennie.

(3)   Ha a körbekerített halrajban elegyedik a két faj, a kinyerési pontnak az erszényes kerítőháló záródásának 80 %-ánál kell lennie.

(4)   A kinyerési pont után tilos visszaengedni a kifogott makréla- és heringegyedeket.

(5)   Visszaengedés előtt a körbekerített halrajból mintát kell venni a faji összetétel, a méretbeli összetétel és a mennyiség megbecslése céljából.

(6)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 7e és 7f alterületen gyűrűs szákkal folytatott, kvótákkal nem szabályozott célfajokra irányuló halászat keretében fogott makrélára és heringre, amennyiben az e cikk (1)–(5) bekezdésében és az e rendelet 15. cikkében meghatározott követelménynek értelemszerűen teljesülnek.

III. FEJEZET

TÚLÉLÉSI ARÁNYON ALAPULÓ MENTESSÉGEK A DÉLNYUGATI VIZEKEN

9. cikk

A norvég homárra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 8 és 9 alterületen fenékvonóhálóval (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, TBB, OT, PT és TX) kifogott norvég homár (Nephrops norvegicus) tekintetében.

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott norvég homárok visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a fogás helye szerinti területen.

10. cikk

A rájaalakúakra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 8 és 9 alterületen bármilyen halászeszközzel kifogott rájaalakúakra (Rajiformes).

(2)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott rájaalakúak visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni a vízbe.

(3)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be az (1) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli ezeket a tudományos információkat.

(4)   Az (1) bekezdésben említett mentességet a kakukkrájára a következők szerint kell alkalmazni:

| a) | az ICES 8 és 9 alterületen tükörhálóval kifogott egyedek esetében 2022. december 31-ig. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a fenékvonóhálóval kifogott kakukkrájára vonatkozó mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli ezeket a tudományos információkat; |
| --- | --- |

a)

az ICES 8 és 9 alterületen tükörhálóval kifogott egyedek esetében 2022. december 31-ig. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a fenékvonóhálóval kifogott kakukkrájára vonatkozó mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli ezeket a tudományos információkat;

| b) | az ICES 8 alterületen fenékvonóhálóval kifogott egyedek esetében 2021. december 31-ig. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a fenékvonóhálóval kifogott kakukkrájára vonatkozó mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli ezeket a tudományos információkat. |
| --- | --- |

b)

az ICES 8 alterületen fenékvonóhálóval kifogott egyedek esetében 2021. december 31-ig. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be a fenékvonóhálóval kifogott kakukkrájára vonatkozó mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli ezeket a tudományos információkat.

11. cikk

A nagyszemű vörösdurbincsra vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó az ICES 9a körzetben a voracera kisüzemi halászeszközzel kifogott nagyszemű vörösdurbincsok (Pagellus bogaraveo), valamint az ICES 8 és 10 alterületen és az ICES 9a körzetben horoggal vagy horogsorral (halászeszközkódok: LHP, LHM, LLS és LLD) 2022. december 31-ig kifogott nagyszemű vörösdurbincsok (Pagellus bogaraveo) tekintetében.

(2)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be az ICES 8 alterületen, valamint az ICES 9a körzetben horoggal vagy horogsorral kifogott nagyszemű vörösdurbincsokra vonatkozóan az (1) bekezdésben meghatározott mentesség alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(3)   Az (1) bekezdésben említett körülmények között kifogott nagyszemű vörösdurbincsok visszadobásakor az egyedeket haladéktalanul vissza kell engedni.

12. cikk

A szardellára, a fattyúmakrélákra és a makrélára vonatkozó, túlélési arányon alapuló mentesség

Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt, túlélési arányon alapuló mentesség alkalmazandó a kisüzemi erszényes kerítőhálóval fogott szardellára (Engraulis encrasicolus), fattyúmakrélákra (Trachurus spp) és makrélára (Scomber scombrus) vonatkozóan, feltéve, hogy a hálót nem húzzák ki teljesen a fedélzetre.

Engraulis encrasicolus

Trachurus

Scomber scombrus

IV. FEJEZET

DE MINIMIS KIVÉTELEK AZ ÉSZAKNYUGATI VIZEKEN

13. cikk

De minimis kivételek az északnyugati vizeken

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve az északnyugati vizeken a következő mennyiségek dobhatók vissza az említett rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontja alapján, figyelemmel a (2)–(7) bekezdésre:

| a) | a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a legalább 80 mm szembőségű fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), vízközi vonóhálót (OTM, PTM), illetve 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót (BT2) használó hajók által az ICES 7b–k körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

a)

a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a legalább 80 mm szembőségű fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), vízközi vonóhálót (OTM, PTM), illetve 80–119 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálót (BT2) használó hajók által az ICES 7b–k körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| b) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a tükörhálót és kopoltyúhálót (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) használó hajók által az ICES 7d–g körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

b)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a tükörhálót és kopoltyúhálót (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) használó hajók által az ICES 7d–g körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| c) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a flamand hálópanellel felszerelt, 80–119 mm szembőségű TBB halászeszközt használó hajók által az ICES 7d–h körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

c)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a flamand hálópanellel felszerelt, 80–119 mm szembőségű TBB halászeszközt használó hajók által az ICES 7d–h körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| d) | a foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) esetében az e fajból a következők által ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a:






  i. | : az ICES 7b, 7c és 7e–k körzetben, legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval vagy kerítőhálóval (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX) halászó hajók, amelyek fogásain belül a norvég homár aránya nem haladja meg a 30 %-ot, a merevítőrudas vonóhálók kivételével; |
| --- | --- | --- |

d)

a foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) esetében az e fajból a következők által ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a:

i.

: az ICES 7b, 7c és 7e–k körzetben, legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval vagy kerítőhálóval (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX) halászó hajók, amelyek fogásain belül a norvég homár aránya nem haladja meg a 30 %-ot, a merevítőrudas vonóhálók kivételével;

| ii. | az ICES 7b, 7c és 7e–k körzetben, legalább 80 mm szembőségű hálóval halászó hajók, amelyek fogásain belül a norvég homár aránya meghaladja a 30 %-ot; |
| --- | --- |

ii.

az ICES 7b, 7c és 7e–k körzetben, legalább 80 mm szembőségű hálóval halászó hajók, amelyek fogásain belül a norvég homár aránya meghaladja a 30 %-ot;

| iii. | az ICES 7b, 7c és 7e–k körzetben, legalább 80 mm szembőségű, flamand hálópanellel felszerelt merevítőrudas vonóhálóval halászó hajók; |
| --- | --- |

iii.

az ICES 7b, 7c és 7e–k körzetben, legalább 80 mm szembőségű, flamand hálópanellel felszerelt merevítőrudas vonóhálóval halászó hajók;

| e) | az ICES 7a körzetben homoki garnélára halászó hajók által legalább 31 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálóval (TBB) folytatott tengerfenéki vegyes halászatban:
  a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb halegyedek együttes mennyisége, amely tengerfenéki vegyes halászatban nem haladhatja meg a sima lepényhal teljes éves fogásának 0,85 %-át, illetve a vékonybajszú tőkehal teljes éves fogásának 0,15 %-át; |
| --- | --- |

e)

az ICES 7a körzetben homoki garnélára halászó hajók által legalább 31 mm szembőségű merevítőrudas vonóhálóval (TBB) folytatott tengerfenéki vegyes halászatban:

a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb halegyedek együttes mennyisége, amely tengerfenéki vegyes halászatban nem haladhatja meg a sima lepényhal teljes éves fogásának 0,85 %-át, illetve a vékonybajszú tőkehal teljes éves fogásának 0,15 %-át;

| f) | a disznófejűhal-félék (Caproidae) esetében fenékvonóhálót (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó hajók által az ICES 7b, 7c és 7f–k körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 0,5 %-a; |
| --- | --- |

f)

a disznófejűhal-félék (Caproidae) esetében fenékvonóhálót (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó hajók által az ICES 7b, 7c és 7f–k körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 0,5 %-a;

| g) | a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei esetében a 80–119 mm szembőségű (BT2) merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által az ICES 7 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a; valamint a fenékvonóhálót (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó hajók által e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a a következő feltételek teljesülése esetén:






  i. | az ICES 7f és 7 g körzetben, a 7h körzetnek az é. sz. 49° 30′-tól északra és a 7j körzetnek az é. sz. 49° 30′-tól északra és a ny. h. 11°-tól keletre eső része, olyan TR2 hajók esetében, amelyek fogásain belül vagy a vékonybajszú tőkehal aránya, vagy az ördöghalfélék, a szürke tőkehal, illetve a rombuszhalak együttes aránya meghaladja az 55 %-ot; |
| --- | --- | --- |

g)

a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei esetében a 80–119 mm szembőségű (BT2) merevítőrudas vonóhálót (TBB) használó hajók által az ICES 7 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a; valamint a fenékvonóhálót (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó hajók által e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a a következő feltételek teljesülése esetén:

i.

az ICES 7f és 7 g körzetben, a 7h körzetnek az é. sz. 49° 30′-tól északra és a 7j körzetnek az é. sz. 49° 30′-tól északra és a ny. h. 11°-tól keletre eső része, olyan TR2 hajók esetében, amelyek fogásain belül vagy a vékonybajszú tőkehal aránya, vagy az ördöghalfélék, a szürke tőkehal, illetve a rombuszhalak együttes aránya meghaladja az 55 %-ot;

| ii. | az ICES 7 alterületen, a fent említett területen kívül a TR2 hajók esetében. |
| --- | --- |

ii.

az ICES 7 alterületen, a fent említett területen kívül a TR2 hajók esetében.

| h) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a 80–119 mm szembőségű (BT2) és fokozottan szelektív (flamand hálópanel) merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 7a körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

h)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a 80–119 mm szembőségű (BT2) és fokozottan szelektív (flamand hálópanel) merevítőrudas vonóhálót használó hajók által az ICES 7a körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| i) | az aranylazac (Argentina silus) esetében a legalább 100 mm szembőségű (TR1) fenékvonóhálót (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó hajók által az ICES 5b körzetben (uniós vizek) és az ICES 6 alterületen e fajból bármilyen halászeszközzel e területeken ejtett teljes éves fogás legfeljebb 0,6 %-a. |
| --- | --- |

i)

az aranylazac (Argentina silus) esetében a legalább 100 mm szembőségű (TR1) fenékvonóhálót (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) használó hajók által az ICES 5b körzetben (uniós vizek) és az ICES 6 alterületen e fajból bármilyen halászeszközzel e területeken ejtett teljes éves fogás legfeljebb 0,6 %-a.

| j) | a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) esetében a fenékvonóhálót, kerítőhálót, illetve merevítőrudas vonóhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX) használó hajók által az ICES 6 alterületen és az ICES 7b–k körzetben e fajokból tengerfenéki vegyes halászat során ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

j)

a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) esetében a fenékvonóhálót, kerítőhálót, illetve merevítőrudas vonóhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX) használó hajók által az ICES 6 alterületen és az ICES 7b–k körzetben e fajokból tengerfenéki vegyes halászat során ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| k) | a makréla (Scomber scombrus) esetében a fenékvonóhálót, kerítőhálót, illetve merevítőrudas vonóhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX) használó hajók által az ICES 6 alterületen és az ICES 7b–k körzetben e fajokból tengerfenéki vegyes halászat során ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

k)

a makréla (Scomber scombrus) esetében a fenékvonóhálót, kerítőhálót, illetve merevítőrudas vonóhálót (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX) használó hajók által az ICES 6 alterületen és az ICES 7b–k körzetben e fajokból tengerfenéki vegyes halászat során ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| l) | a foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei esetében a norvég homárnak (Nephrops norvegicus) a legfeljebb 119 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, OT, TBN, TB) használó hajók által a Skóciától nyugatra fekvő, ICES 6a körzetbeli vizeken folytatott halászatában a foltos tőkehal teljes éves fogásának legfeljebb 3 %-a, feltéve, hogy a hajók használják az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, rendkívül szelektív halászeszköz-kiegészítőket; |
| --- | --- |

l)

a foltos tőkehal (Melanogrammus aeglefinus) minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb egyedei esetében a norvég homárnak (Nephrops norvegicus) a legfeljebb 119 mm szembőségű fenékvonóhálót (OTB, OTT, OT, TBN, TB) használó hajók által a Skóciától nyugatra fekvő, ICES 6a körzetbeli vizeken folytatott halászatában a foltos tőkehal teljes éves fogásának legfeljebb 3 %-a, feltéve, hogy a hajók használják az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, rendkívül szelektív halászeszköz-kiegészítőket;

| m) | a kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) esetében az ICES 5b, 6 és 7 alterületeken e fajra irányuló, nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott, a faj fedélzeten való feldolgozását szolgáló, a szurimi alapját biztosító ipari halászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

m)

a kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) esetében az ICES 5b, 6 és 7 alterületeken e fajra irányuló, nyílt tengeri vonóhálós hajóval folytatott, a faj fedélzeten való feldolgozását szolgáló, a szurimi alapját biztosító ipari halászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| n) | a germon (Thunnus alalunga) esetében az ICES 7 alterületen vízközi páros vonóhálóval (PTM) folytatott germonhalászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

n)

a germon (Thunnus alalunga) esetében az ICES 7 alterületen vízközi páros vonóhálóval (PTM) folytatott germonhalászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| o) | a makréla (Scomber scombrus), a fattyúmakrélák (Trachurus spp.), a hering (Clupea harengus) és vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a vízközi vonóhálót (OTM és PTM) használó, az ICES 7d övezetben makrélára, fattyúmakrélákra és heringre irányuló nyílt vízi halászat keretében vízközi vonóhálót (OTM és PTM) használó, legfeljebb 25 méter teljes hosszúságú nyílt tengeri vonóhálós hajók által ejtett teljes éves fogás legfeljebb 1 %-a. |
| --- | --- |

o)

a makréla (Scomber scombrus), a fattyúmakrélák (Trachurus spp.), a hering (Clupea harengus) és vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a vízközi vonóhálót (OTM és PTM) használó, az ICES 7d övezetben makrélára, fattyúmakrélákra és heringre irányuló nyílt vízi halászat keretében vízközi vonóhálót (OTM és PTM) használó, legfeljebb 25 méter teljes hosszúságú nyílt tengeri vonóhálós hajók által ejtett teljes éves fogás legfeljebb 1 %-a.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában előírt de minimis kivételek 2021. december 31-ig alkalmazandók. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2021. május 1-jéig további információkat nyújtanak be a fogások összetételéről. A HTMGB 2021. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(3)   Az (1) bekezdés g) pontjában meghatározott de minimis kivételek 2022. december 31-ig alkalmazandók. A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további információkat nyújtanak be a minimális állományvédelmi referenciaméretnél kisebb rombuszhalak hajókon történő tárolásának költségeiről, valamint a flottaadatokról. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(4)   Az (1) bekezdés h) pontjában meghatározott de minimis kivételek 2022. december 31-ig alkalmazandók. A de minimis kivétel vonatkozásában közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további információkat nyújtanak be a szelektivitásról és a de minimis kivétel alkalmazásáról. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(5)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2022. május 1-jéig további információkat nyújtanak be a szelektivitásról és az aránytalan költségekről az (1) bekezdés f) és i)–k) pontjában meghatározott kivételek alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2022. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(6)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2023. május 1-jéig további információkat nyújtanak be a halászati gyakorlatokról az (1) bekezdés m), n) és o) pontjában meghatározott kivételek alkalmazásának alátámasztására. A HTMGB 2023. július 31-ig értékeli a benyújtott tudományos információkat.

(7)   Az (1) bekezdés d), f) és i)–l) pontjában meghatározott de minimis kivételek 2022. december 31-ig alkalmazandók.

V. FEJEZET

DE MINIMIS KIVÉTELEK A DÉLNYUGATI VIZEKEN

14. cikk

De minimis kivételek a délnyugati vizeken

(1)   Az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a délnyugati vizeken a következő mennyiségek dobhatók vissza az említett rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontja alapján:

| a) | a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) esetében a vonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTM, PTM, OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

a)

a szürke tőkehal (Merluccius merluccius) esetében a vonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTM, PTM, OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| b) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a vízközi vonóhálót, merevítőrudas vonóhálót és fenékvonóhálót (halászeszközkódok: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT és TX) használó hajók által az ICES 8a és 8b körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

b)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a vízközi vonóhálót, merevítőrudas vonóhálót és fenékvonóhálót (halászeszközkódok: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT és TX) használó hajók által az ICES 8a és 8b körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| c) | a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a tükörhálót és kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR és GEN) használó hajók által az ICES 8a és 8b körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

c)

a közönséges nyelvhal (Solea solea) esetében a tükörhálót és kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR és GEN) használó hajók által az ICES 8a és 8b körzetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| d) | a nyálkásfejű halak (Beryx spp.) esetében a horgot és horogsort (halászeszközkódok: LHP, LHM, LLS és LLD) használó hajók által az ICES 10 alterületen e fajokból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

d)

a nyálkásfejű halak (Beryx spp.) esetében a horgot és horogsort (halászeszközkódok: LHP, LHM, LLS és LLD) használó hajók által az ICES 10 alterületen e fajokból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| e) | a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen a fattyúmakrélákból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

e)

a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen a fattyúmakrélákból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| f) | a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8, 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzetben a fattyúmakrélákból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

f)

a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8, 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzetben a fattyúmakrélákból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| g) | a makréla (Scomber scombrus) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

g)

a makréla (Scomber scombrus) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| h) | a makréla (Scomber scombrus) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a; |
| --- | --- |

h)

a makréla (Scomber scombrus) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 övezetben e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 3 %-a;

| i) | a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen a rombuszhalakból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

i)

a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen a rombuszhalakból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| j) | a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen a rombuszhalakból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a; |
| --- | --- |

j)

a rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen a rombuszhalakból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a;

| k) | az ördöghalfélék (Lophiidae) esetében a vízközi vonóhálót, merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen az ördöghalfélékből ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

k)

az ördöghalfélék (Lophiidae) esetében a vízközi vonóhálót, merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen az ördöghalfélékből ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| l) | az ördöghalfélék (Lophiidae) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen az ördöghalfélékből ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a; |
| --- | --- |

l)

az ördöghalfélék (Lophiidae) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen az ördöghalfélékből ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a;

| m) | a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a vízközi vonóhálót, merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

m)

a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a vízközi vonóhálót, merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| n) | a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a; |
| --- | --- |

n)

a vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) esetében a kopoltyúhálót (halászeszközkódok: GNS, GND, GNC, GTR és GTN) használó hajók által az ICES 8 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a;

| o) | o) a szardella (Engraulis encrasicolus) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

o)

o) a szardella (Engraulis encrasicolus) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 8 és 9 alterületen e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| p) | a nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 9a alterületnek a Cádizi-öbölbeli részében e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

p)

a nagyszemű vörösdurbincs (Pagellus bogaraveo) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 9a alterületnek a Cádizi-öbölbeli részében e fajból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| q) | a nyelvhalak (Solea spp.) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 9a alterületnek a Cádizi-öbölbeli részében a nyelvhalakból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 1 %-a; |
| --- | --- |

q)

a nyelvhalak (Solea spp.) esetében a merevítőrudas vonóhálót, fenékvonóhálót és kerítőhálót (halászeszközkódok: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX és SV) használó hajók által az ICES 9a alterületnek a Cádizi-öbölbeli részében a nyelvhalakból ejtett teljes éves fogás legfeljebb 1 %-a;

| r) | a kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) esetében az ICES 8 alterületen a kék puhatőkehalra irányuló, vízközi vonóhálóval (OTM) és vízközi páros vonóhálóval (PTM) folytatott – a kék puhatőkehal fedélzeten való feldolgozását szolgáló, a szurimi alapját biztosító – nyílt vízi vonóhálós halászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

r)

a kék puhatőkehal (Micromesistius poutassou) esetében az ICES 8 alterületen a kék puhatőkehalra irányuló, vízközi vonóhálóval (OTM) és vízközi páros vonóhálóval (PTM) folytatott – a kék puhatőkehal fedélzeten való feldolgozását szolgáló, a szurimi alapját biztosító – nyílt vízi vonóhálós halászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| s) | a germon (Thunnus alalunga) esetében az ICES 8 alterületen vízközi páros vonóhálóval (PTM) és vízközi vonóhálóval (OTM) folytatott germonhalászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a; |
| --- | --- |

s)

a germon (Thunnus alalunga) esetében az ICES 8 alterületen vízközi páros vonóhálóval (PTM) és vízközi vonóhálóval (OTM) folytatott germonhalászat keretében ejtett teljes éves fogás legfeljebb 5 %-a;

| t) | a szardella (Engraulis encrasicolus), makréla (Scomber scombrus) és fattyúmakréla (Trachurus spp.) esetében az ICES 8 alterületen nyílt vízi vonóhálóval folytatott szardella-, makréla- és fattyúmakréla- halászatban ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a; |
| --- | --- |

t)

a szardella (Engraulis encrasicolus), makréla (Scomber scombrus) és fattyúmakréla (Trachurus spp.) esetében az ICES 8 alterületen nyílt vízi vonóhálóval folytatott szardella-, makréla- és fattyúmakréla- halászatban ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a;

| u) | a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) és makrélák (Scomber scombrus) esetében az ICES 8, 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzetben erszényes kerítőhálóval (PS) folytatott halászatban ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a, a szardellák (Engraulis encrasicolus) esetében pedig a teljes éves fogás legfeljebb 1 %-a. |
| --- | --- |

u)

a fattyúmakrélák (Trachurus spp.) és makrélák (Scomber scombrus) esetében az ICES 8, 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1, 34.1.2 és 34.2.0 körzetben erszényes kerítőhálóval (PS) folytatott halászatban ejtett teljes éves fogás legfeljebb 4 %-a, a szardellák (Engraulis encrasicolus) esetében pedig a teljes éves fogás legfeljebb 1 %-a.

(2)   A közvetlen állománygazdálkodási érdekkel bíró tagállamok minden évben a lehető leghamarabb, de legkésőbb május 1-jéig további tudományos információkat nyújtanak be az (1) bekezdés e)–q) pontjában meghatározott kivételek alkalmazásának alátámasztására.

(3)   Az (1) bekezdés m) és n) pontjában meghatározott de minimis kivételek 2022. december 31-ig alkalmazandók.

VI. FEJEZET

A FOGÁSOK DOKUMENTÁLÁSA

15. cikk

A fogások dokumentálása nyílt tengeri flották esetén

A 8. cikk szerinti mentesség alapján visszaengedett halmennyiséget és a 8. cikk (5) bekezdése szerinti mintavétel eredményét naplózni kell.

VII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

16. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2019/2239 és az (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelet hatályát veszti.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2021. január 1-jétől 2023. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. augusztus 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 83., 2019.3.25., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

2

(3)  Az Egyesült Királyság 2020. február 1-jétől már nem uniós tagállam.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/2239 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 1.) az északnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki halászatában a 2020–2021-es időszakban alkalmazandó kirakodási kötelezettség részletes szabályainak meghatározásáról (HL L 336., 2019.12.30., 47. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/2237 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 1.) a délnyugati vizeken bizonyos fajok tengerfenéki halászatában a 2020–2021-es időszakban alkalmazandó kirakodási kötelezettség részletes szabályainak meghatározásáról (HL L 336., 2019.12.30., 26. o.).

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

11

(12)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

12

(13)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

13

(14)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

14

(15)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

15

(16)  A Bizottság 1393/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) egyes kisméretű nyílt tengeri fajoknak az északnyugati vizeken történő halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről (HL L 370., 2014.12.30., 25. o.)

16

(17)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

17

(18)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf/d7110d8a-c4da-498c-8b30-98d0b5c2fc22

18

(19)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

19

(20)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2124128/STECF+18-06+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

20

(21)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

21

(22)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

22

(23)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

23

(24)  A Bizottság 1394/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. október 20.) egyes nyílt tengeri fajoknak a délnyugati vizeken történő halászatára vonatkozó visszadobási terv elkészítéséről (HL L 370., 2014.12.30., 31. o.).

24

(25)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

25

(26)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

26

(27)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

27

(28)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

28

(29)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

29

(30)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

30

(31)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

31

(32)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

32

(33)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

33

(34)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

34

(35)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

35

(36)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

36

(37)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

37

(38)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

38

(39)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

39

(40)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

40

(41)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

41

(42)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

42

(43)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

43

(44)  Az e rendeletben alkalmazott halászeszközkódok a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 404/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet XI. mellékletében szereplő kódoknak felelnek meg. Azon hajók esetében, amelyek teljes hosszúsága 10 méternél kisebb, az e táblázatban használt halászeszközkódok a FAO halászeszköz-osztályozási kódjainak felelnek meg.

44

(45)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1241 rendelete (2019. június 20.) a halászati erőforrások és a tengeri ökoszisztémák technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1967/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet, továbbá az 1380/2013/EU, az (EU) 2016/1139, az (EU) 2018/973, az (EU) 2019/472 és az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 894/97/EK, a 850/98/EK, a 2549/2000/EK, a 254/2002/EK, a 812/2004/EK és a 2187/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 198., 2019.7.25., 105. o.).

45

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/39

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2016 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. december 9.)

az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének az Egyesült Királyságra, Guernsey-re, a Man-szigetre és Jersey-re vonatkozó bejegyzések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról és a 998/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 576/2013/EU rendelet meghatározza a kedvtelésből tartott állatok valamely tagállamba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményeket. Az említett rendelet 13. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság elfogadja azon területek és harmadik országok két jegyzékét, ahonnan a rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt, kedvtelésből tartott állatok, nevezetesen kutyák, macskák és görények nem kereskedelmi célból valamely tagállamba szállíthatók. |
| --- | --- |

(1)

Az 576/2013/EU rendelet meghatározza a kedvtelésből tartott állatok valamely tagállamba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állategészségügyi követelményeket. Az említett rendelet 13. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság elfogadja azon területek és harmadik országok két jegyzékét, ahonnan a rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt, kedvtelésből tartott állatok, nevezetesen kutyák, macskák és görények nem kereskedelmi célból valamely tagállamba szállíthatók.

| (2) | A kedvtelésből tartott állatok valamely tagállamba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó feltételek a terület vagy a származási harmadik ország helyzetétől függően változnak. Sajátos helyzetüket figyelembe véve a harmadik országok vagy területek az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (1) vagy (2) bekezdésével összhangban jegyzékbe vehetők. |
| --- | --- |

(2)

A kedvtelésből tartott állatok valamely tagállamba történő, nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó feltételek a terület vagy a származási harmadik ország helyzetétől függően változnak. Sajátos helyzetüket figyelembe véve a harmadik országok vagy területek az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (1) vagy (2) bekezdésével összhangban jegyzékbe vehetők.

| (3) | Az 577/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. mellékletének 2. része megállapítja az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett területek és harmadik országok jegyzékét. |
| --- | --- |

(3)

Az 577/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) II. mellékletének 2. része megállapítja az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett területek és harmadik országok jegyzékét.

| (4) | Tekintettel arra, hogy a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én lejár, az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, hogy a Guernsey-i, a Man-szigeti és a Jersey-i koronafüggőséggel együtt vegyék fel az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletébe. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet, és ellenőrizte, hogy az 576/2013/EU végrehajtási rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt, kedvtelésből tartott állatok tekintetében az Egyesült Királyság, valamint Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőségei megfelelnek az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, ezért fel kell venni őket az 577/2013/EU rendelet II. mellékletének 2. részébe, az uniós jognak Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – a kilépésről rendelkező megállapodás Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének a szóban forgó jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdésével összhangban – történő alkalmazásának sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel arra, hogy a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én lejár, az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz, hogy a Guernsey-i, a Man-szigeti és a Jersey-i koronafüggőséggel együtt vegyék fel az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletébe. A Bizottság megvizsgálta a kérelmet, és ellenőrizte, hogy az 576/2013/EU végrehajtási rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt, kedvtelésből tartott állatok tekintetében az Egyesült Királyság, valamint Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőségei megfelelnek az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, ezért fel kell venni őket az 577/2013/EU rendelet II. mellékletének 2. részébe, az uniós jognak Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – a kilépésről rendelkező megállapodás Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének a szóban forgó jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdésével összhangban – történő alkalmazásának sérelme nélkül.

| (5) | Az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Mivel a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én lejár, ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én lejár, ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 577/2013/EU végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. része helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 178., 2013.6.28., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 577/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 28.) az 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, a kutyák, macskák és görények nem kereskedelmi célú mozgásához szükséges azonosító okmányok mintájáról, területek és harmadik országok jegyzékének, valamint bizonyos feltételeknek való megfelelést igazoló nyilatkozatok formátumának, külső megjelenésének és nyelvének megállapításáról (HL L 178., 2013.6.28., 109. o.).

2

---

MELLÉKLET

„2. RÉSZ

Az 576/2013/EU rendelet 13. cikkének (2) bekezdése szerinti területek és harmadik országok jegyzéke

| ISO-kód | Terület vagy harmadik ország | Ide tartozó területek |
| --- | --- | --- |
| AC | Ascension-sziget | |
| AE | Egyesült Arab Emírségek | |
| AG | Antigua és Barbuda | |
| AR | Argentína | |
| AU | Ausztrália | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosznia-Hercegovina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrein | |
| BM | Bermuda | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius és Saba (BES-szigetek) | |
| BY | Belarusz | |
| CA | Kanada | |
| CL | Chile | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidzsi | |
| FK | Falkland-szigetek | |
| GB | Egyesült Királyság (*1) | |
| GG | Guernsey | |
| HK | Hongkong | |
| IM | Man-sziget | |
| JM | Jamaica | |
| JP | Japán | |
| JE | Jersey | |
| KN | Saint Kitts és Nevis | |
| KY | Kajmán-szigetek | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MK | Észak-Macedónia | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Mexikó | |
| MY | Malajzia | |
| NC | Új-Kaledónia | |
| NZ | Új-Zéland | |
| PF | Francia Polinézia | |
| PM | Saint-Pierre és Miquelon | |
| RU | Oroszország | |
| SG | Szingapúr | |
| SH | Szent Ilona | |
| SX | Sint Maarten | |
| TT | Trinidad és Tobago | |
| TW | Tajvan | |
| US | Amerikai Egyesült Államok | AS – Amerikai Szamoa
  GU – Guam
  MP – Északi-Mariana-szigetek
  PR – Puerto Rico
  VI – Amerikai Virgin-szigetek |
| VC | Saint Vincent és Grenadine-szigeteket | |
| VG | Brit Virgin-szigetek | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis és Futuna | |

ISO-kód

Terület vagy harmadik ország

Ide tartozó területek

AC

Ascension-sziget

AE

Egyesült Arab Emírségek

AG

Antigua és Barbuda

AR

Argentína

AU

Ausztrália

AW

Aruba

BA

Bosznia-Hercegovina

BB

Barbados

BH

Bahrein

BM

Bermuda

BQ

Bonaire, Sint Eustatius és Saba (BES-szigetek)

BY

Belarusz

CA

Kanada

CL

Chile

CW

Curaçao

FJ

Fidzsi

FK

Falkland-szigetek

GB

Egyesült Királyság (*1)

GG

Guernsey

HK

Hongkong

IM

Man-sziget

JM

Jamaica

JP

Japán

JE

Jersey

KN

Saint Kitts és Nevis

KY

Kajmán-szigetek

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MK

Észak-Macedónia

MU

Mauritius

MX

Mexikó

MY

Malajzia

NC

Új-Kaledónia

NZ

Új-Zéland

PF

Francia Polinézia

PM

Saint-Pierre és Miquelon

RU

Oroszország

SG

Szingapúr

SH

Szent Ilona

SX

Sint Maarten

TT

Trinidad és Tobago

TW

Tajvan

US

Amerikai Egyesült Államok

AS – Amerikai Szamoa

GU – Guam

MP – Északi-Mariana-szigetek

PR – Puerto Rico

VI – Amerikai Virgin-szigetek

VC

Saint Vincent és Grenadine-szigeteket

VG

Brit Virgin-szigetek

VU

Vanuatu

WF

Wallis és Futuna

---

(*1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”

*1

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/43

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2017 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. december 9.)

az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet melléklete 2. részének az Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgásáról és a 998/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) szabályokat állapít meg az egyes tagállamok területére vagy területének egy részére történő nem kereskedelmi célú mozgásra szánt kutyák Echinococcus multilocularis fertőzése elleni védekezésre irányuló megelőző egészségügyi intézkedések alkalmazására vonatkozóan. Konkrétabban, az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke meghatározza a tagállamoknak vagy azok részeinek az Echinococcus multilocularis fertőzés tekintetében történő kategorizálására vonatkozó szabályokat, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket a tagállamoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy továbbra is jogosultak legyenek az említett megelőző egészségügyi intézkedések alkalmazására. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) szabályokat állapít meg az egyes tagállamok területére vagy területének egy részére történő nem kereskedelmi célú mozgásra szánt kutyák Echinococcus multilocularis fertőzése elleni védekezésre irányuló megelőző egészségügyi intézkedések alkalmazására vonatkozóan. Konkrétabban, az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke meghatározza a tagállamoknak vagy azok részeinek az Echinococcus multilocularis fertőzés tekintetében történő kategorizálására vonatkozó szabályokat, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket a tagállamoknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy továbbra is jogosultak legyenek az említett megelőző egészségügyi intézkedések alkalmazására.

| (2) | Az (EU) 2018/878 bizottsági végrehajtási rendelet (3) felsorolja azokat a tagállamokat vagy a tagállamok területének azon részeit, amelyek megfelelnek az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendeletben az Echinococcus multilocularis tekintetében megállapított besorolási szabályoknak. Az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott besorolási szabályoknak megfelelő tagállamok vagy tagállami területrészek jegyzékét az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet mellékletének 2. része tartalmazza. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/878 bizottsági végrehajtási rendelet (3) felsorolja azokat a tagállamokat vagy a tagállamok területének azon részeit, amelyek megfelelnek az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendeletben az Echinococcus multilocularis tekintetében megállapított besorolási szabályoknak. Az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott besorolási szabályoknak megfelelő tagállamok vagy tagállami területrészek jegyzékét az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet mellékletének 2. része tartalmazza.

| (3) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban, az 576/2013/EU rendelet és az annak alapján elfogadott bizottsági jogi aktusok az átmeneti időszak végét követően Észak-Írország tekintetében továbbra is alkalmazandók az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

(3)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban, az 576/2013/EU rendelet és az annak alapján elfogadott bizottsági jogi aktusok az átmeneti időszak végét követően Észak-Írország tekintetében továbbra is alkalmazandók az Egyesült Királyságban.

| (4) | Az Egyesült Királyság teljes területe jelenleg az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet mellékletének 2. részében szerepel. Ennek megfelelően az említett melléklet 2. részét módosítani kell oly módon, hogy az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzést Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés váltsa fel. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság teljes területe jelenleg az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet mellékletének 2. részében szerepel. Ennek megfelelően az említett melléklet 2. részét módosítani kell oly módon, hogy az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzést Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés váltsa fel.

| (5) | Mivel a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én lejár, ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a kilépésről rendelkező megállapodásban előírt átmeneti időszak 2020. december 31-én lejár, ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/878 végrehajtási rendelet mellékletének 2. része helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 178., 2013.6.28., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. november 21.) az 576/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kutyák Echinococcus multilocularis fertőzése elleni védekezést célzó megelőző egészségügyi intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről és az 1152/2011/EU felhatalmazáson alapuló rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 130., 2018.5.28., 1. o.).

2

Echinococcus multilocularis

(3)  A Bizottság (EU) 2018/878 végrehajtási rendelete (2018. június 18.) az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (2) és (3) bekezdésében meghatározott besorolási szabályoknak a kutyák Echinococcus multilocularis fertőzése elleni védekezést célzó megelőző egészségügyi intézkedések alkalmazása tekintetében megfelelő tagállamok vagy tagállami területrészek jegyzékének elfogadásáról (HL L 155., 2018.6.19., 1. o.).

3

Echinococcus multilocularis

---

MELLÉKLET

„2. RÉSZ

Az (EU) 2018/772 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében meghatározott besorolási szabályoknak megfelelő tagállamok
   (*1)
  vagy tagállami területrészek jegyzéke

| | Kód | Teljes terület/területrészek |
| --- | --- | --- |
| Finnország | FI | Teljes terület |
| Írország | IE | Teljes terület |
| Egyesült Királyság (Észak-Írország) | UK(NI) | Észak-Írország |

Kód

Teljes terület/területrészek

Finnország

FI

Teljes terület

Írország

IE

Teljes terület

Egyesült Királyság (Észak-Írország)

UK(NI)

Észak-Írország

---

(*1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is.”
  ”

*1

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/46

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2018 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. december 9.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Mozzarella di Gioia del Colle [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Olaszország kérelmét a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként (OEM) történő bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) Olaszország kérelmét a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés oltalom alatt álló eredetmegjelölésként (OEM) történő bejegyzésére.

| (2) | 2019. december 19-én a Bizottság kézhez kapta Németország felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2020. január 13-án továbbította Olaszországnak Németország felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. |
| --- | --- |

(2)

2019. december 19-én a Bizottság kézhez kapta Németország felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2020. január 13-án továbbította Olaszországnak Németország felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta a Németország által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés részét képező „mozzarella” kifejezés megegyezik azzal az elnevezéssel, amelyet Németországban egy kereskedelmi mennyiségben gyártott és forgalmazott sajttípusra használnak. A felszólalás arra hivatkozik, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés az 1151/2012/EU rendelet szerint nem jegyezhető be oltalom alatt álló eredetmegjelölésként, mivel nem felel meg a rendelet követelményeinek, mivel a „mozzarella” elnevezés köznevesült kifejezésnek minősül, ezért nem részesülhet oltalomban. A felszólalás szerint a „Mozzarella di Gioia del Colle” bejegyzése iránti kérelem nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkében és 7. cikkének (1) bekezdésében említett feltételnek, mivel a sajt minősége és jellemzői nem alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők. Ezenfelül a felszólalás azt az álláspontot képviseli, hogy a javasolt „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzése veszélyeztetné az azonos elnevezés („Mozzarella”) létét, illetve olyan termékek létét, amelyek a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzétételének időpontját megelőzően már legalább öt éven keresztül forgalomban voltak a német piacon. A felszólalás szerint a szóban forgó bejegyzés iránti kérelem ellentmond a „Mozzarella” elnevezés hagyományos különleges termékként, az elnevezés fenntartása nélkül történő bejegyzésének (2527/98/EK rendelet). |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta a Németország által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés részét képező „mozzarella” kifejezés megegyezik azzal az elnevezéssel, amelyet Németországban egy kereskedelmi mennyiségben gyártott és forgalmazott sajttípusra használnak. A felszólalás arra hivatkozik, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés az 1151/2012/EU rendelet szerint nem jegyezhető be oltalom alatt álló eredetmegjelölésként, mivel nem felel meg a rendelet követelményeinek, mivel a „mozzarella” elnevezés köznevesült kifejezésnek minősül, ezért nem részesülhet oltalomban. A felszólalás szerint a „Mozzarella di Gioia del Colle” bejegyzése iránti kérelem nem felel meg az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkében és 7. cikkének (1) bekezdésében említett feltételnek, mivel a sajt minősége és jellemzői nem alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők. Ezenfelül a felszólalás azt az álláspontot képviseli, hogy a javasolt „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzése veszélyeztetné az azonos elnevezés („Mozzarella”) létét, illetve olyan termékek létét, amelyek a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzétételének időpontját megelőzően már legalább öt éven keresztül forgalomban voltak a német piacon. A felszólalás szerint a szóban forgó bejegyzés iránti kérelem ellentmond a „Mozzarella” elnevezés hagyományos különleges termékként, az elnevezés fenntartása nélkül történő bejegyzésének (2527/98/EK rendelet).

| (4) | 2020. február 12-én kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között. |
| --- | --- |

(4)

2020. február 12-én kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között.

| (5) | Egy adminisztratív hiba miatt azonban a felek nem kapták meg a Bizottság 2020. február 12-én kelt levelét. Németország hivatalosan 2020. október 14-én kapott felkérést arra, hogy folytassa le az egyezség érdekében szükséges konzultációkat. Az említett felkérést Olaszország hivatalosan 2020. október 26-án kapta meg. |
| --- | --- |

(5)

Egy adminisztratív hiba miatt azonban a felek nem kapták meg a Bizottság 2020. február 12-én kelt levelét. Németország hivatalosan 2020. október 14-én kapott felkérést arra, hogy folytassa le az egyezség érdekében szükséges konzultációkat. Az említett felkérést Olaszország hivatalosan 2020. október 26-án kapta meg.

| (6) | Jóllehet 2020 márciusában már sor került a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzésével kapcsolatos egyeztetésekre, melyek nyomán egymáshoz közelítő álláspontok alakultak ki, a felek csak 2020 novemberében jutottak hivatalos megállapodásra. A megállapodást Olaszország 2020. november 9-én közölte a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(6)

Jóllehet 2020 márciusában már sor került a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzésével kapcsolatos egyeztetésekre, melyek nyomán egymáshoz közelítő álláspontok alakultak ki, a felek csak 2020 novemberében jutottak hivatalos megállapodásra. A megállapodást Olaszország 2020. november 9-én közölte a Bizottsággal.

| (7) | Olaszország és Németország megerősítette, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” eredetmegjelölés oltalom alá helyezése nem terjed ki a „Mozzarella” önálló elnevezésre, hanem csak a „Mozzarella di Gioia del Colle” összetett elnevezés egészére. A „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzésének kérelmezésével Olaszország nem kívánta kizárólagos használatra fenntartani a „Mozzarella” kifejezés használatát. |
| --- | --- |

(7)

Olaszország és Németország megerősítette, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” eredetmegjelölés oltalom alá helyezése nem terjed ki a „Mozzarella” önálló elnevezésre, hanem csak a „Mozzarella di Gioia del Colle” összetett elnevezés egészére. A „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés bejegyzésének kérelmezésével Olaszország nem kívánta kizárólagos használatra fenntartani a „Mozzarella” kifejezés használatát.

| (8) | Ezen túlmenően megállapodtak abban, hogy a termékleírásban és az egységes dokumentumban a „Mozzarella” kifejezést minden esetben követnie kell a „di Gioia del Colle” kifejezésnek, jelezve, hogy az oltalom csak erre az összetett elnevezésre vonatkozik. Ennek megfelelően sor került a termékleírás és az egységes dokumentum módosítására. |
| --- | --- |

(8)

Ezen túlmenően megállapodtak abban, hogy a termékleírásban és az egységes dokumentumban a „Mozzarella” kifejezést minden esetben követnie kell a „di Gioia del Colle” kifejezésnek, jelezve, hogy az oltalom csak erre az összetett elnevezésre vonatkozik. Ennek megfelelően sor került a termékleírás és az egységes dokumentum módosítására.

| (9) | mivel az Olaszország és Németország között létrejött megállapodás tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és a további uniós jogszabályok rendelkezéseivel, azt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(9)

mivel az Olaszország és Németország között létrejött megállapodás tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és a további uniós jogszabályok rendelkezéseivel, azt figyelembe kell venni.

| (10) | Olaszország és Németország ezenfelül javasolta, hogy e rendelet tartalmazzon egy lábjegyzetet, amely kifejti, hogy a „Mozzarella” elnevezés oltalmát nem kérelmezték. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében azonban az egy adott kifejezés oltalmi státuszára vonatkozó bejegyzést közvetlenül e rendelet rendelkező részébe kell áthelyezni. |
| --- | --- |

(10)

Olaszország és Németország ezenfelül javasolta, hogy e rendelet tartalmazzon egy lábjegyzetet, amely kifejti, hogy a „Mozzarella” elnevezés oltalmát nem kérelmezték. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében azonban az egy adott kifejezés oltalmi státuszára vonatkozó bejegyzést közvetlenül e rendelet rendelkező részébe kell áthelyezni.

| (11) | Miután e rendelet kiegészül egy olyan cikkel, amely kifejezetten egyértelműsíti a „Mozzarella” kifejezés státuszát, a „Mozzarella” elnevezés hagyományos különleges termékként, az elnevezés fenntartása nélkül történő bejegyzése iránti kérelem következetlenségén alapuló észrevétel semmissé válik. |
| --- | --- |

(11)

Miután e rendelet kiegészül egy olyan cikkel, amely kifejezetten egyértelműsíti a „Mozzarella” kifejezés státuszát, a „Mozzarella” elnevezés hagyományos különleges termékként, az elnevezés fenntartása nélkül történő bejegyzése iránti kérelem következetlenségén alapuló észrevétel semmissé válik.

| (12) | 2020. január 17-én a Bizottsághoz felszólalás érkezett a Consortium for Common Food Names (CCFN) konzorciumtól és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) tanácstól. A Bizottság 2020. január 21-én továbbította Olaszországnak e felszólalást. 2020. március 17-én a Bizottság az előírt határidőn belül kézhez kapta az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot. |
| --- | --- |

(12)

2020. január 17-én a Bizottsághoz felszólalás érkezett a Consortium for Common Food Names (CCFN) konzorciumtól és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) tanácstól. A Bizottság 2020. január 21-én továbbította Olaszországnak e felszólalást. 2020. március 17-én a Bizottság az előírt határidőn belül kézhez kapta az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatot.

| (13) | A Bizottság megvizsgálta a Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés részét képező „Mozzarella” kifejezés megegyezik azzal a kifejezéssel, amelyet egy olyan sajttípusra használnak, amelyre a Codex Alimentarius érvényben lévő szabványt (Codex Stan 262-2006) tartalmaz. A felszólalás arra hivatkozik, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés az 1151/2012/EU rendelet szerint nem jegyezhető be oltalom alatt álló eredetmegjelölésként, mivel a „Mozzarella” elnevezés egy köznevesült kifejezés, és a kérelem nem tartalmaz biztosítékot arra vonatkozóan, hogy az oltalmat nem e kifejezésre kérelmezték, illetve hogy e köznevesült kifejezés továbbra is szabadon használható marad. Ezenfelül a CCFN és a USDEC aggályainak adott hangot a termék elnevezésének állítólagos megváltoztatásával kapcsolatban tagállami szinten folytatott eljárásra vonatkozóan, és arra hivatkozott, hogy nem teljesülnek az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkében és 7. cikkének (1) bekezdésében említett feltételek. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megvizsgálta a Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés részét képező „Mozzarella” kifejezés megegyezik azzal a kifejezéssel, amelyet egy olyan sajttípusra használnak, amelyre a Codex Alimentarius érvényben lévő szabványt (Codex Stan 262-2006) tartalmaz. A felszólalás arra hivatkozik, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés az 1151/2012/EU rendelet szerint nem jegyezhető be oltalom alatt álló eredetmegjelölésként, mivel a „Mozzarella” elnevezés egy köznevesült kifejezés, és a kérelem nem tartalmaz biztosítékot arra vonatkozóan, hogy az oltalmat nem e kifejezésre kérelmezték, illetve hogy e köznevesült kifejezés továbbra is szabadon használható marad. Ezenfelül a CCFN és a USDEC aggályainak adott hangot a termék elnevezésének állítólagos megváltoztatásával kapcsolatban tagállami szinten folytatott eljárásra vonatkozóan, és arra hivatkozott, hogy nem teljesülnek az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkében és 7. cikkének (1) bekezdésében említett feltételek.

| (14) | 2020. április 8-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között. |
| --- | --- |

(14)

2020. április 8-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között.

| (15) | Olaszország, a Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) megerősítették, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” eredetmegjelölést egészében kell oltalomban részesíteni, ugyanakkor a „Mozzarella” önálló elnevezés – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használható Unió-szerte a címkéken és a kiszereléseken. |
| --- | --- |

(15)

Olaszország, a Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) megerősítették, hogy a „Mozzarella di Gioia del Colle” eredetmegjelölést egészében kell oltalomban részesíteni, ugyanakkor a „Mozzarella” önálló elnevezés – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használható Unió-szerte a címkéken és a kiszereléseken.

| (16) | A Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) azonban nem adta meg végleges hozzájárulását azzal az indokkal, hogy Olaszország nem biztosított számukra hozzáférést a nemzeti eljárás dokumentációjához, és nem erősítette meg a „Mozzarella” elnevezés szabad státuszát a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés Unión kívüli oltalma iránti jövőbeli kérelmek tekintetében. |
| --- | --- |

(16)

A Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) azonban nem adta meg végleges hozzájárulását azzal az indokkal, hogy Olaszország nem biztosított számukra hozzáférést a nemzeti eljárás dokumentációjához, és nem erősítette meg a „Mozzarella” elnevezés szabad státuszát a „Mozzarella di Gioia del Colle” elnevezés Unión kívüli oltalma iránti jövőbeli kérelmek tekintetében.

| (17) | mivel az Olaszország, a Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) között létrejött részleges megállapodás tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és a további uniós jogszabályok rendelkezéseivel, azt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(17)

mivel az Olaszország, a Consortium for Common Food Names (CCFN) és a U.S. Dairy Export Council (USDEC) között létrejött részleges megállapodás tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és a további uniós jogszabályok rendelkezéseivel, azt figyelembe kell venni.

| (18) | A Bizottság megbizonyosodott arról, hogy a tagállami szinten lefolytatott eljárás a kérelmezett elnevezésre vonatkozott, valamint arról, hogy az elnevezést a kereskedelemben és köznyelvben az adott termék megnevezésére használják, az 1151/2012/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság megbizonyosodott arról, hogy a tagállami szinten lefolytatott eljárás a kérelmezett elnevezésre vonatkozott, valamint arról, hogy az elnevezést a kereskedelemben és köznyelvben az adott termék megnevezésére használják, az 1151/2012/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdésének megfelelően.

| (19) | A „Mozzarella di Gioia del Colle” oltalom alatt álló eredetmegjelölés iránt az Unión kívül esetlegesen benyújtandó jövőbeli kérelmek nem tartoznak az 1151/2012/EU rendelet hatálya alá. |
| --- | --- |

(19)

A „Mozzarella di Gioia del Colle” oltalom alatt álló eredetmegjelölés iránt az Unión kívül esetlegesen benyújtandó jövőbeli kérelmek nem tartoznak az 1151/2012/EU rendelet hatálya alá.

| (20) | Az oltalmat nem a „Mozzarella” kifejezésre kérelmezték |
| --- | --- |

(20)

Az oltalmat nem a „Mozzarella” kifejezésre kérelmezték

| (21) | Ezért a „Mozzarella di Gioia del Colle” (OEM) eredetmegjelölést egészében kell oltalomban részesíteni, ugyanakkor a „Mozzarella” kifejezés – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használható az Unió területén. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(21)

Ezért a „Mozzarella di Gioia del Colle” (OEM) eredetmegjelölést egészében kell oltalomban részesíteni, ugyanakkor a „Mozzarella” kifejezés – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használható az Unió területén. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt változatát tájékoztatás céljából közzé kell tenni.

| (22) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(22)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Mozzarella di Gioia del Colle” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.3. osztályba (Sajtok) tartozó terméket jelöl. Az egységes dokumentum egységes szerkezetbe foglalt szövegét e rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

A „Mozzarella” elnevezés – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használható az Unió területén.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 356., 2019.10.21., 10. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

MELLÉKLET

„MOZZARELLA DI GIOIA DEL COLLE”

EU-szám: PDO-IT-02384 – 2017.12.29.

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek)

„Mozzarella di Gioia del Colle”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Olaszország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.3. osztály Sajtok

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Mozzarella di Gioia del Colle” egy friss gyúrt sajt, amely kizárólag teljes tehéntejből és savas starterkultúrával készült. A sajt jellegzetességei:

| a) | Kémiai összetétele (az értékek a friss sajtra vonatkoznak): laktóz ≤ 0,6 %, tejsav ≥ 0,20 %, nedvességtartalom 58–65 %, zsírtartalom 15–21 % nedves alapon mérve. |
| --- | --- |

a)

Kémiai összetétele (az értékek a friss sajtra vonatkoznak): laktóz ≤ 0,6 %, tejsav ≥ 0,20 %, nedvességtartalom 58–65 %, zsírtartalom 15–21 % nedves alapon mérve.

| b) | Az íze kissé az aludttejre emlékeztet, amelyet az erjedésnek vagy a savanyú savónak köszönhető kellemes utóíz kísér (a frissen készített sajtokban erőteljesebben érezhető), továbbá savanyú tejes aroma egészít ki, amelyhez néha nyomokban enyhe vajíz társul. |
| --- | --- |

b)

Az íze kissé az aludttejre emlékeztet, amelyet az erjedésnek vagy a savanyú savónak köszönhető kellemes utóíz kísér (a frissen készített sajtokban erőteljesebben érezhető), továbbá savanyú tejes aroma egészít ki, amelyhez néha nyomokban enyhe vajíz társul.

| c) | Nem tartalmaz tartósítószereket, adalékanyagokat és technológiai segédanyagokat.
  A „Mozzarella di Gioia del Colle” felülete sima vagy finoman rostos. A sajt fényes, nem ragacsos és nem hártyás. Fehér sajt, az évszaktól függően az árnyalata lehet kissé szalmasárgás. Felvágva a sajt állaga ruganyos, és nem lehetnek rajta hibák. A felvágott sajtból kis mennyiségben fehér savónak kell szivárognia.
  A „Mozzarella di Gioia del Colle” háromféle formában készül: kerek, csomókba csavart és fonatba tekert. A formától és a mérettől függően egy adag tömege 50 g és 1 000 g között változik. A sajtot tartósító folyadékba áztatva forgalmazzák (víz, amelyhez sót adhatnak, és kissé megsavanyíthatják). |
| --- | --- |

c)

Nem tartalmaz tartósítószereket, adalékanyagokat és technológiai segédanyagokat.

A „Mozzarella di Gioia del Colle” felülete sima vagy finoman rostos. A sajt fényes, nem ragacsos és nem hártyás. Fehér sajt, az évszaktól függően az árnyalata lehet kissé szalmasárgás. Felvágva a sajt állaga ruganyos, és nem lehetnek rajta hibák. A felvágott sajtból kis mennyiségben fehér savónak kell szivárognia.

A „Mozzarella di Gioia del Colle” háromféle formában készül: kerek, csomókba csavart és fonatba tekert. A formától és a mérettől függően egy adag tömege 50 g és 1 000 g között változik. A sajtot tartósító folyadékba áztatva forgalmazzák (víz, amelyhez sót adhatnak, és kissé megsavanyíthatják).

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

E sajt készítéséhez csak nyers teljes tehéntejet használnak, amelyet két külön fejésből gyűjtenek össze. A tejet hőkezelhetik vagy pasztörizálhatják.

A sajt a tradicionális módszerek szerint készül, amelynek során savas starterkultúrát alkalmaznak.

A „Mozzarella di Gioia del Colle” elkészítéséhez használt tej a Bruna [barna], Frisona [fríz], Pezzata Rossa [tarka] vagy jersey fajtához tartozó szarvasmarhákból vagy azok keresztezéseiből származik, ahol a tejelő teheneknek adott teljes szárazanyag legalább 60 %-a a sokféle vegetációt kínáló rétekről származó fű és/vagy széna.

A szarvasmarhák takarmánya tartalmazhat gabonaalapú (kukorica, árpa, búza, zab) és pillangósvirágúakon alapuló (szója, disznóbab, lóbab, takarmányborsó) koncentrátumokat, lisztet vagy pelyheket, amelyeket kiegészítő takarmányként adnak az állatoknak. A szentjánoskenyeret és a gabonafeldolgozás melléktermeit – közönséges búza korpája és darája, durumbúza darája – is fel lehet használni, feltéve, hogy azok nem haladják meg a szárazanyag 40 %-át. Végül a szarvasmarhák takarmányát ki lehet egészíteni vitaminokkal és komplex ásványi anyagokkal.

Annak érdekében, hogy ne veszélyeztessék „Mozzarella di Gioia del Colle” sajtnak a helyi térséghez fűződő kapcsolatából adódó minőségi jellemzőit, a szarvasmarhák takarmányozásához használt termékek legalább 60 %-ának a 4. pontban leírt területről kell származnia. Ezt a százalékos követelményt úgy teljesítik, hogy a meghatározott területen lévő rétekről származó füvet és/vagy szénát használják fel. A takarmánynak ez az a része, amely összefüggésben van az emészthető rostokkal, amelyeket összefoglalóan „takarmányként” határoznak meg (fű és/vagy széna, legelő stb.), és ennek nagy hatása vagy a tej kémiai és érzékszervi jellemzőire.

A földrajzi, talajtani és éghajlati feltételek miatt a földrajzi terület sohasem volt – és sohasem lesz – alkalmas gabona, például kukorica vagy olajnövények, például szója termesztésére, amelyből fehérjetakarmányt lehetne készíteni. Mivel ezeket a takarmányokat nem lehet a térségből származó jó minőségű takarmányokkal helyettesíteni, meg kell engedni a kívülről behozott kiegészítő koncentrátumok és takarmányok használatát. Ezeket a termékeket az állatok bendője könnyen le tudja bontani és fel tudja oldani (a szemcseméret kisebb mint 0,8 cm, vagyis nem képes stimulálni a bendő összehúzódását), így energiát (elsősorban a szénhidrát-tartalékokból, például a keményítőből) és azonnal rendelkezésre álló fehérjéket biztosítanak a bendő mikrobiomja számára. Mivel azonban a szerepük a mikrobiomot támogató fiziológiai funkcióra korlátozódik, nincs hatásuk a tej vagy a „Mozzarella di Gioia del Colle” sajt tulajdonságaira. Ezért a ténylegesen lehetséges ideig (150 nap) kötelező legeltetés és a területen előállított takarmányokban gazdag táplálék – amelyek a takarmányozás szempontjait képezik – segítenek meghatározni a nyersanyag és a késztermék kémiai és érzékszervi tulajdonságait. Így ezek a nyersanyaghoz, a késztermékhez és a területhez kapcsolódó két alapvető elemet alkotják.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A termelési folyamat minden lépésére – a szarvasmarhák tenyésztése és fejése, a tej összegyűjtése és feldolgozása, magának a sajtnak az elkészítése – a 4. pontban leírt földrajzi területen kerül sor.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

Mivel olyan friss termékről van szó, amely hajlamos gyorsan megromlani, a „Mozzarella di Gioia del Colle” sajtot ugyanazon a helyen kell csomagolni, ahol készítették, a 4. pontban meghatározott földrajzi területen belül.

A „Mozzarella di Gioia del Colle” forgalomba hozható különböző tömegű csomagolásokban és/vagy egyéni kiszerelésekben. A sajtot tartósító folyadékba áztatva forgalmazzák (víz, amelyhez sót adhatnak és kissé megsavanyíthatják).

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Mozzarella di Gioia del Colle” forgalmazására használt csomagolásra rá kell nyomtatni a logót (1. ábra) és az előállítás dátumát.

Az 1. ábrán bemutatott logót kiemelt helyen, a címkézés vagy a csomagolás felső oldalán, valamint az oldalain kell elhelyezni. Az 1. ábrán bemutatott logónak az önállóan csomagolt kiszerelések mindkét oldalán látszania kell.

Image 3

1. ábra: logó

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A termelési terület a következő településekre terjed ki: Bari tartományban Acquaviva delle Fonti, Alberobello, Altamura, Casamassima, Cassano delle Murge, Castellana Grotte, Conversano, Gioia del Colle, Gravina in Puglia, Locorotondo, Monopoli, Noci, Putignano, Sammichele di Bari, Santeramo in Colle és Turi; Taranto tartományban Castellaneta, Crispiano, Laterza, Martina Franca, Massafra és Mottola; valamint Matera település egy része, amely Altamura, Santeramo in Colle és Laterza településekkel határos, és az SS 99 és SS 7 főutak határolják.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A sajt előállításának földrajzi területe Bari és Taranto tartományok egyes területeit öleli fel a Murgia-fennsíkon, ahol sok tejgazdaság működik (a fredericiai eredetű „tehénfarmok”). Ezen a területen, ahol a mezőgazdasági üzemek és tejtermelő gazdaságok elég közel vannak egymáshoz (sok esetben még ugyanazon a telepen is), hosszú időre visszanyúló helyi szokás, hogy a tehéntejből „Mozzarella di Gioia del Colle” sajtot készítenek: már 1885-ös források is említik „az Apuliában készített különleges mozzarellát” a L’ Italia agricola, giornale dedicato al miglioramento morale ed economico delle popolazioni rurali [A mezőgazdasági Olaszország, a vidéki lakosság morális és gazdasági fejlődésével foglalkozó folyóirat] (Redaelli, Milánó) című kiadványban. A térség egyes földrajzi, talajtani és éghajlati sajátosságain túl a földrajzi területet ősi sajtkészítési tradíciója teszi egyedülállóvá, amely kiállta az idők próbáját, és nemzedékről nemzedékre hagyományozódott át. Mindkét kitételnek nyilvánvaló hatása van a tej és a sajt jellemzőire, és e tényezők kapcsolják össze a „Mozzarella di Gioia del Colle” sajtot a földrajzi területtel.

Elsősorban a tej fizikai-kémiai tulajdonságai és táplálkozási jellemzői vannak összefüggésben a területtel, mégpedig az állatok takarmányozásán és azokon az általánosabb környezeti feltételeken keresztül, amelyek között tenyésztik őket. Köztudott, hogy a tej összetétele általában szorosan összefügg a tenyésztéstechnikai feltételekkel, amelyek között az állatok élnek, és hogy az illékony vegyületek típusa nagyon fontos az összetétel szempontjából. A tej aromás jellemzői ezektől az anyagoktól függenek, amelyek egyrészt az állatok anyagcseréje nyomán, részben pedig a környezetnek köszönhetően jönnek létre. A környezetből származó illékony vegyületek az emésztőrendszeren (kérődzésen) vagy a tüdőn (belélegzés) keresztül juthatnak be a tejbe. A „Mozzarella di Gioia del Colle” OEM előállításának földrajzi területén a földrajzi, talajtani és éghajlati feltételek olyan természetben előforduló és termesztett növényfajták kiválasztódásához vezettek, amelyek ellenállóak a félsztyeppés környezetre jellemző forró, száraz körülményekkel szemben. A természetes vegetáció főként szárazságkedvelő növényekből áll, amelyek között olyan illatos fűféléket találunk, mint a Thymus striatus, a pálcakóró (Ferula communis) és az édeskömény (Foeniculum vulgare). Ezek a növények – és általában a szárazságkedvelő vegetáció – különösen nagy mennyiségben tartalmaznak polifenolokat, terpéneket, karbonil vegyületeket és más illékony anyagokat, amelyek közvetlenül vagy közvetve befolyásolhatják a tej zamatát. Ez a hatás akkor közvetlen, ha az anyagok változatlanul tevődnek át, és közvetett, ha prekurzorként hatnak más illékony metabolitokra, és befolyásolják az illatot. Az állatok állandóan a környezetben vannak, ami kedvez annak, hogy az aromás tulajdonságokkal rendelkező illékony elemek beleolvadjanak a tejbe, különösen az év bizonyos időszakaiban. Összességében tehát a kötelező legeltetés és a térségben termelt takarmányban gazdag táplálék garantálja a tej egyedi tápértékbeli és funkcionális jellemzőit, például a lipidprofilját és illékonyvegyület-tartalmát. A helyi környezeti feltételek és az állattenyésztési módszerek fontos szerepet játszanak a tej mikrobiomjának alakulásában. Mindezek a tényezők együttesen jelentős hatást fejtenek ki a „Mozzarella di Gioia del Colle” érzékszervi jellemzőire.

Ami a feldolgozási technika hatását illeti, csak az ősi, tradicionális módszer teszi lehetővé a friss tej felhasználását és a helyben készült savó hozzáadását (starterkultúra). A tejhez hozzáadott savas starterkultúra egy újabb kapcsolatot jelent a helyi térséggel, mivel azt már hosszú ideje ugyanolyan módon állítják elő: az előző napi megsavanyított savót használják fel, lehetővé téve, hogy feldúsuljon a tejtermékre jellemző tejenzimekkel. Ezek a kitételek biztosítják a szoros kapcsolatot a földrajzi területtel, mivel ezek határozzák meg, hogy a mikrobiológiai elemek többsége szintén helyi legyen. A mikrobiális komponens fontos szerepet játszik az érzékszervi tulajdonságokban, mivel ez felel a termék „másodlagos aromájának” kialakulásáért. A savas starterkultúra helyi mikrobiológiai profilját részben annak a tejnek a jellemzői adják, amelyből előállítják, de sokkal fontosabb az elkészítési módszer és az a környezet, amelyben a kultúra kifejlődik. A savas starterkultúrában lévő „honos mikroorganizmusok keveréke” a termelési folyamat minden szakaszában jelen van, naponta bekerül a tejbe és így a késztermékbe is, így tartva fenn az állandó kapcsolatot a földrajzi területtel. A sajtkészítők által a kádban tárolt savó kezelésére, az aludttej érlelésére és az ezt követő keverési folyamatra használt módszerek együttese egy újabb jellegzetes kapcsolatot teremt a földrajzi területtel. Lényegében mindezeknek a feldolgozási paramétereknek a kombinációja hatást gyakorol az amúgy is egyedi mikrobiális ökoszisztémára, és ezzel formálja a fermentáció folyamatát. E tekintetben megkerülhetetlen a sajtkészítők szakértelme, mivel ez teszi lehetővé, hogy mikrobák egyedülálló és megismételhetetlen módon fejlődjenek, sajátos érzékszervi tulajdonságokkal ruházva fel a „Mozzarella di Gioia del Colle” sajtot. Az ízt illetően ez a fermentációs technika savanykás zamatot és kellemes élesztős utóízt ad a terméknek, amely a frissen készült sajtoknál karakteresebb. A sajtkészítési eljárás során keletkező aroma összeolvad a tej zamatával, azaz a fermentáció során keletkező aromával („másodlagos aroma”), amely friss tejes, vajas és savas ízeket teremt, valamint a nyersanyag aromájával („elsődleges aroma”), amely jellegzetesen kifinomult növényi és állati tónusokat hordoz. Összefoglalva tehát az elsődleges aroma a szarvasmarhák tenyésztésének körülményeit tükrözi, ahol fontos szerepet játszik a helyi takarmányon (friss takarmányon vagy szénán) alapuló etetés, a másodlagos aroma pedig a helyi mikrobiommal van összefüggésben.

Az állattenyésztési és sajtkészítési módszerek által formált sajátos jellemzőkön túl szerepet játszanak a környezeti, történelmi és kulturális hatások is. A tájnak (Natura 2000), a helyi geológiának (Puglia Murgia-fennsíkja krétakori mészkőből, sziklás kibúvásokból és vékonyabb agyagrétegből áll) és az éghajlatnak mind-mind jelentősége van. A termék és a térségben folytatott gazdálkodási típus között mélyen gyökerező történelmi és kulturális kapcsolat van: a főként családi üzemeltetésű kis- és közepes méretű állattenyésztő gazdaságok működését a helyi szokások szerint szervezik meg, így a szarvasmarhákat hosszú ideig legeltetik. Végezetül pedig rengeteg bizonyíték van arra, hogy a mozzarella szerepet kapott Gioia del Colle történelmében, ideértve az Istituto Luce által Gioia del Colléban 1950. augusztus 28-án készített dokumentumfilmet is. Más feljegyzések szerint a huszadik század korai évtizedeiben „egy Clemente Milano nevű gazda alpesi barna szarvasmarhát tartott Gioia del Colle területén, és ő volt az első, aki az állományából lefejt tejet a mozzarella néven ismert különleges friss tejtermék készítésére használta fel” (Gioia del Colle, oggi [Gioia del Colle ma], szerkesztette Giovanni Bozzo, Japigia Editrice, Bari, 1970.). Giovanni Carano Donvito egyik 1922-es cikke megemlíti, hogy „[...] a »Mozzarella di Gioia (del Colle)« nagyra értékelt, keresett és bőkezűen megfizetett termék volt a római és nápolyi piacon, valamint Bariban, Tarantóban, Leccében, Foggiában és más kisebb városokban” (La riforma sociale [Szociális reform], F.S. Nitti, L. Roux és L. Einaudi, Roux e Viarengo, Torino). Végezetül pedig arra is vannak források, hogy az 1960-as évek óta rengeteg helyi eseményt szerveztek azzal a céllal, hogy növeljék a „Mozzarella di Gioia del Colle” elismertségét.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

A termékleírás egységes szerkezetbe foglalt szövege az alábbi internetes oldalon tekinthető meg: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

Illetve közvetlenül a Mezőgazdasági, Élelmiszerügyi és Erdészeti Minisztérium honlapján (www.politicheagricole.it), (a képernyő jobb felső sarkában) a „Prodotti DOP IGP” (OEM OFJ termékek) címszóra, majd a „Prodotti DOP IGP STG” (OEM OFJ HKT termékek) (a képernyő bal oldalán), végül a „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” (Az uniós vizsgálatnak alávetett termékleírások) menüpontra kattintva.

---

HATÁROZATOK

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/53

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2019 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. december 9.)

az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 8984. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állategészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házisertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának megerősített eseteit azonosították. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2020/1780 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestissel kapcsolatos litvániai és szlovákiai járványügyi helyzet megváltozását követően. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (4) járványügyi intézkedéseket ír elő az afrikai sertéspestissel kapcsolatban egyes olyan tagállamokban (a továbbiakban: az érintett tagállamok), ahol házisertések vagy vadon élő sertések esetében a betegség előfordulásának megerősített eseteit azonosították. A végrehajtási határozat mellékletének I–IV. része a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosítására több alkalommal is sor került annak érdekében, hogy a melléklet tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2020/1780 bizottsági végrehajtási határozat (5) módosította az afrikai sertéspestissel kapcsolatos litvániai és szlovákiai járványügyi helyzet megváltozását követően.

| (2) | Az (EU) 2020/1780 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Romániában fény derült az afrikai sertéspestis házisertésekben, Lengyelországban pedig vadon élő sertésekben való előfordulásának újabb eseteire. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/1780 végrehajtási határozat elfogadásának időpontja óta Romániában fény derült az afrikai sertéspestis házisertésekben, Lengyelországban pedig vadon élő sertésekben való előfordulásának újabb eseteire.

| (3) | 2020 decemberében több afrikaisertéspestis-kitörést észleltek házisertésekben a romániai Beszterce-Naszód megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának a jelenleg az említett melléklet II. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területét mostantól nem a melléklet II. részében, hanem III. részében kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(3)

2020 decemberében több afrikaisertéspestis-kitörést észleltek házisertésekben a romániai Beszterce-Naszód megyében, egy olyan területen, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának ezen esetei a kockázati szint emelkedését jelentik, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Romániának a jelenleg az említett melléklet II. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esetei által érintett területét mostantól nem a melléklet II. részében, hanem III. részében kell feltüntetni.

| (4) | 2020 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték a lengyelországi iławai járás olyan területén, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezt a jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett területét az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni, továbbá az I. rész jelenlegi határait is újra meg kell határozni és e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából ki kell bővíteni. |
| --- | --- |

(4)

2020 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték a lengyelországi iławai járás olyan területén, amely jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak ezt a jelenleg a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. részében felsorolt, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett területét az említett határozat mellékletének nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni, továbbá az I. rész jelenlegi határait is újra meg kell határozni és e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából ki kell bővíteni.

| (5) | Ezenkívül 2020 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték Lengyelország grójeci járásában, egy olyan területen, amely a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely annak I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett melléklet I. részében felsorolt, de az annak II részében szereplő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett terület közvetlen közelében található területét az említett mellékletnek nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni, továbbá az I. rész jelenlegi határait is újra meg kell határozni és e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából ki kell bővíteni. |
| --- | --- |

(5)

Ezenkívül 2020 decemberében egy esetben az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulását észlelték Lengyelország grójeci járásában, egy olyan területen, amely a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének II. részében van felsorolva, és egy olyan terület közvetlen közelében található, amely annak I. részében van felsorolva. Az afrikai sertéspestis vadon élő sertésben való előfordulásának ezen új esete a kockázati szint emelkedését jelenti, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. Ennek megfelelően Lengyelországnak a jelenleg az említett melléklet I. részében felsorolt, de az annak II részében szereplő, az afrikai sertéspestis előfordulásának e legutóbbi esete által érintett terület közvetlen közelében található területét az említett mellékletnek nem az I., hanem a II. részében kell feltüntetni, továbbá az I. rész jelenlegi határait is újra meg kell határozni és e közelmúltbeli eset figyelembevétele céljából ki kell bővíteni.

| (6) | Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának közelmúltbeli romániai, valamint vadon élő sertésekben való előfordulásának közelmúltbeli lengyelországi eseteit követően, valamint figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállamok esetében újraértékelték és aktualizálták a régiókba sorolást. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell. |
| --- | --- |

(6)

Az afrikai sertéspestis házisertésekben való előfordulásának közelmúltbeli romániai, valamint vadon élő sertésekben való előfordulásának közelmúltbeli lengyelországi eseteit követően, valamint figyelemmel a jelenlegi uniós járványügyi helyzetre, az említett tagállamok esetében újraértékelték és aktualizálták a régiókba sorolást. Ezenkívül a meglévő kockázatkezelési intézkedéseket szintén újraértékelték és aktualizálták. Ezeket a változásokat a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének is tükröznie kell.

| (7) | Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetében bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Románia esetében egy új, megfelelő méretű, magas kockázatú területet kell kijelölni, amelyet fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében szereplő jegyzékbe. Ezenkívül Lengyelország esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében szereplő jegyzékbe. |
| --- | --- |

(7)

Az afrikai sertéspestis Unión belüli járványügyi helyzetében bekövetkezett közelmúltbeli fejlemények figyelembevétele, valamint a betegség terjedésével kapcsolatos kockázatok elleni proaktív küzdelem érdekében Románia esetében egy új, megfelelő méretű, magas kockázatú területet kell kijelölni, amelyet fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének III. részében szereplő jegyzékbe. Ezenkívül Lengyelország esetében megfelelő méretű, új magas kockázatú területeket kell kijelölni, és azokat fel kell venni a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének I. és II. részében szereplő jegyzékbe.

| (8) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 9-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

3

(4)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2020/1780 határozata (2020. november 27., péntek) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 399., 2020.11.30., 12. o.).

5

---

MELLÉKLET

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

I. RÉSZ

1.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

3.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

4.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija.

5.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy, w powiecie iławskim,

| powiat nowomiejski. |
| --- |

powiat nowomiejski.

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy wyszkowski, |
| --- |

gminy wyszkowski,

| gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny – wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny – wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

6.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II,

| — | in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron” Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava, |
| --- | --- |

—

in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron” Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

7.   Görögország

Görögországban a következő területek:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

8.   Németország

Németországban a következő területek:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz mit der Gemarkung Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz mit der Gemarkung Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Neuhardenberg,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch, Carzig – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch, Carzig – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Dolgelin – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Dolgelin – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden mit den Gemarkungen Marxdorf, Neuentempel, Diedersdorf, Worin, Görlsdorf, Alt Rosenthal, Friedersdorf – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden mit den Gemarkungen Marxdorf, Neuentempel, Diedersdorf, Worin, Görlsdorf, Alt Rosenthal, Friedersdorf – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde,

| Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose,

| Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, Werbig – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Langsow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, Werbig – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Langsow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Bad Saarow, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Dunnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Dunnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark),

| Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerrkwitz, Groß Gastrose, |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerrkwitz, Groß Gastrose,

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Gablenz, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Gablenz,

| Gemeinde Bad Muskau, |
| --- |

Gemeinde Bad Muskau,

| Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Hähnichen, |
| --- |

Gemeinde Hähnichen,

| Gemeinde Rothenburg/O. L., |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/O. L.,

| Gemeinde Neiße-Aue, |
| --- |

Gemeinde Neiße-Aue,

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4. |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4.

II. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

2.   Észtország

Észtországban a következő területek:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Magyarország

Magyarországon a következő területek:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

4.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny – wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki – Mościce -Witnica – Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo – ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

7.   Szlovákia

Szlovákiában a következő területek:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica,

| — | in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka, |
| --- | --- |

—

in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

8.   Németország

Németországban a következő területek:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitwalde und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitwalde und Tauche,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Meuselwitz, Kreyne, Lübbinchen, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Meuselwitz, Kreyne, Lübbinchen, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin,

| Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal,

| Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Krauschwitz östlich der B115, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Krauschwitz östlich der B115,

| Gemeinde Weißkeißel östlich der B115, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel östlich der B115,

| Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz. |
| --- |

Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz.

III. RÉSZ

1.   Bulgária

Bulgáriában a következő területek:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettország

Lettországban a következő területek:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litvánia

Litvániában a következő területek:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Lengyelország

Lengyelországban a következő területek:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Románia

Romániában a következő területek:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Szlovákia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV. RÉSZ

Olaszország

Olaszországban a következő területek:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

BELSŐ SZABÁLYZATOK ÉS ELJÁRÁSI SZABÁLYZATOK

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/81

---

AZ EURÓPAI OMBUDSMAN HATÁROZATA

(2020. november 9.)

az érintetteket a személyes adatok kezelése során megillető egyes jogokat korlátozó belső szabályokról

Az európai ombudsman,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 25. cikkére,

az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az európai ombudsman felhatalmazással rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytasson le a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (2) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekkel (a továbbiakban: személyzeti szabályzat), valamint az európai ombudsmannak az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások lefolytatására vonatkozó végrehajtási rendelkezések elfogadásáról szóló 2004. november 4-i határozatával összhangban. Szükség esetén az OLAF-ot is értesíti az ügyekről. |
| --- | --- |

(1)

Az európai ombudsman felhatalmazással rendelkezik arra, hogy igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytasson le a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (2) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatával és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekkel (a továbbiakban: személyzeti szabályzat), valamint az európai ombudsmannak az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások lefolytatására vonatkozó végrehajtási rendelkezések elfogadásáról szóló 2004. november 4-i határozatával összhangban. Szükség esetén az OLAF-ot is értesíti az ügyekről.

| (2) | Az európai ombudsman személyzetének tagjai kötelesek bejelenteni az Unió érdekeit sértő, potenciálisan jogellenes tevékenységeket, beleértve a csalást és a korrupciót is. A személyzet tagjai kötelesek bejelenteni a hivatali feladatok ellátásával kapcsolatos olyan magatartást is, amely kimerítheti az uniós tisztviselők súlyos kötelezettségszegésének esetét. Ezt a kérdést az európai ombudsmannak a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokról szóló 2015. február 20-i határozata szabályozza. |
| --- | --- |

(2)

Az európai ombudsman személyzetének tagjai kötelesek bejelenteni az Unió érdekeit sértő, potenciálisan jogellenes tevékenységeket, beleértve a csalást és a korrupciót is. A személyzet tagjai kötelesek bejelenteni a hivatali feladatok ellátásával kapcsolatos olyan magatartást is, amely kimerítheti az uniós tisztviselők súlyos kötelezettségszegésének esetét. Ezt a kérdést az európai ombudsmannak a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokról szóló 2015. február 20-i határozata szabályozza.

| (3) | Az európai ombudsman a 2017. december 18-i határozatában foglaltaknak megfelelően a munkahelyi pszichológiai vagy szexuális zaklatás tényleges vagy potenciális eseteinek megelőzésére és hatékony kezelésére szolgáló politikát alakított ki. A határozat nem hivatalos eljárást állapít meg, amelynek keretében a zaklatás állítólagos áldozata az európai ombudsman etikai kérdésekben illetékes kapcsolattartóihoz és/vagy a békéltető bizottsághoz fordulhat. |
| --- | --- |

(3)

Az európai ombudsman a 2017. december 18-i határozatában foglaltaknak megfelelően a munkahelyi pszichológiai vagy szexuális zaklatás tényleges vagy potenciális eseteinek megelőzésére és hatékony kezelésére szolgáló politikát alakított ki. A határozat nem hivatalos eljárást állapít meg, amelynek keretében a zaklatás állítólagos áldozata az európai ombudsman etikai kérdésekben illetékes kapcsolattartóihoz és/vagy a békéltető bizottsághoz fordulhat.

| (4) | Az európai ombudsman ezenkívül az EU-minősített adatokra vonatkozó biztonsági szabályok potenciális megsértésének eseteit is kivizsgálhatja. |
| --- | --- |

(4)

Az európai ombudsman ezenkívül az EU-minősített adatokra vonatkozó biztonsági szabályok potenciális megsértésének eseteit is kivizsgálhatja.

| (5) | Az európai ombudsman a tevékenységeit illetően belső és külső ellenőrzéseknek van alávetve. |
| --- | --- |

(5)

Az európai ombudsman a tevékenységeit illetően belső és külső ellenőrzéseknek van alávetve.

| (6) | Az ilyen igazgatási vizsgálatok és ellenőrzések keretében az európai ombudsman együttműködik más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel. |
| --- | --- |

(6)

Az ilyen igazgatási vizsgálatok és ellenőrzések keretében az európai ombudsman együttműködik más uniós intézményekkel, szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel.

| (7) | Az európai ombudsman – kérésükre vagy saját kezdeményezésére – együttműködhet harmadik országok nemzeti hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(7)

Az európai ombudsman – kérésükre vagy saját kezdeményezésére – együttműködhet harmadik országok nemzeti hatóságaival és nemzetközi szervezetekkel.

| (8) | Az európai ombudsman az uniós tagállamok hatóságaival is együttműködhet, akár azok kérésére, akár saját kezdeményezésére. |
| --- | --- |

(8)

Az európai ombudsman az uniós tagállamok hatóságaival is együttműködhet, akár azok kérésére, akár saját kezdeményezésére.

| (9) | Az európai ombudsman vizsgálatokat folytat az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bírósága – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok gyanúja esetén. Ezzel összefüggésben szükség lehet arra, hogy az európai ombudsman megőrizze a felektől kapott és a vizsgálatok során megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatok bizalmas jellegét. Az európai ombudsmannak adott esetben védenie kell a panaszosok és más érintett személyek jogait és szabadságait is. |
| --- | --- |

(9)

Az európai ombudsman vizsgálatokat folytat az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bírósága – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok gyanúja esetén. Ezzel összefüggésben szükség lehet arra, hogy az európai ombudsman megőrizze a felektől kapott és a vizsgálatok során megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatok bizalmas jellegét. Az európai ombudsmannak adott esetben védenie kell a panaszosok és más érintett személyek jogait és szabadságait is.

| (10) | Feladatai ellátása érdekében az európai ombudsman információkat gyűjt és kezel, valamint a személyes adatok különböző kategóriáit gyűjti és kezeli, ideértve a természetes személyek azonosító adatait, a kapcsolattartási adatokat, a munkahelyi beosztást és feladatokat, a magánéleti és a munkahelyi magatartásra és teljesítményre vonatkozó információkat, illetve a pénzügyi adatokat. Az európai ombudsman adatkezelőként jár el. |
| --- | --- |

(10)

Feladatai ellátása érdekében az európai ombudsman információkat gyűjt és kezel, valamint a személyes adatok különböző kategóriáit gyűjti és kezeli, ideértve a természetes személyek azonosító adatait, a kapcsolattartási adatokat, a munkahelyi beosztást és feladatokat, a magánéleti és a munkahelyi magatartásra és teljesítményre vonatkozó információkat, illetve a pénzügyi adatokat. Az európai ombudsman adatkezelőként jár el.

| (11) | Az (EU) 2018/1725 rendelet (a továbbiakban: a rendelet) alapján az európai ombudsmannak ezért tájékoztatnia kell az érintetteket ezekről az adatkezelési tevékenységekről, és tiszteletben kell tartania az érintettként őket megillető jogokat. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2018/1725 rendelet (a továbbiakban: a rendelet) alapján az európai ombudsmannak ezért tájékoztatnia kell az érintetteket ezekről az adatkezelési tevékenységekről, és tiszteletben kell tartania az érintettként őket megillető jogokat.

| (12) | Előfordulhat, hogy az európai ombudsmannak össze kell egyeztetnie ezeket a jogokat az igazgatási vizsgálatok, ellenőrzések és bírósági eljárások célkitűzéseivel. Arra is szükség lehet, hogy az európai ombudsman egyensúlyt teremtsen az érintettek jogai és más érintettek alapvető jogai és szabadságai között. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi az európai ombudsman számára, hogy szigorú feltételek mellett korlátozza a rendelet 14–22., 35. és 36. cikkének alkalmazását, továbbá – a 14–20. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a rendelet 4. cikkének alkalmazását. Amennyiben a Szerződések alapján elfogadott jogi aktus nem ír elő korlátozásokat, belső szabályokat kell elfogadni, amelyek értelmében az európai ombudsman korlátozhatja ezeket a jogokat. |
| --- | --- |

(12)

Előfordulhat, hogy az európai ombudsmannak össze kell egyeztetnie ezeket a jogokat az igazgatási vizsgálatok, ellenőrzések és bírósági eljárások célkitűzéseivel. Arra is szükség lehet, hogy az európai ombudsman egyensúlyt teremtsen az érintettek jogai és más érintettek alapvető jogai és szabadságai között. Ennek érdekében a rendelet 25. cikke lehetővé teszi az európai ombudsman számára, hogy szigorú feltételek mellett korlátozza a rendelet 14–22., 35. és 36. cikkének alkalmazását, továbbá – a 14–20. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a rendelet 4. cikkének alkalmazását. Amennyiben a Szerződések alapján elfogadott jogi aktus nem ír elő korlátozásokat, belső szabályokat kell elfogadni, amelyek értelmében az európai ombudsman korlátozhatja ezeket a jogokat.

| (13) | Előfordulhat például, hogy az európai ombudsmannak korlátoznia kell azokat az információkat, amelyeket az érintett részére a személyes adatainak kezeléséről szolgáltat a közigazgatási vizsgálat előzetes értékelési szakaszában vagy már a vizsgálat során, az ügy esetleges ejtése előtt vagy a fegyelmi előeljárás szakaszában. Bizonyos körülmények között az ilyen információk megadása jelentősen befolyásolhatja, hogy az európai ombudsman sikeresen le tudja-e folytatni a vizsgálatot, például amikor fennáll a veszélye annak, hogy az érintett személy megsemmisíti a bizonyítékokat, vagy a meghallgatás előtt befolyásolja a lehetséges tanúkat. Az európai ombudsmannak adott esetben védenie kell a tanúk és más érintett személyek jogait és szabadságait is. |
| --- | --- |

(13)

Előfordulhat például, hogy az európai ombudsmannak korlátoznia kell azokat az információkat, amelyeket az érintett részére a személyes adatainak kezeléséről szolgáltat a közigazgatási vizsgálat előzetes értékelési szakaszában vagy már a vizsgálat során, az ügy esetleges ejtése előtt vagy a fegyelmi előeljárás szakaszában. Bizonyos körülmények között az ilyen információk megadása jelentősen befolyásolhatja, hogy az európai ombudsman sikeresen le tudja-e folytatni a vizsgálatot, például amikor fennáll a veszélye annak, hogy az érintett személy megsemmisíti a bizonyítékokat, vagy a meghallgatás előtt befolyásolja a lehetséges tanúkat. Az európai ombudsmannak adott esetben védenie kell a tanúk és más érintett személyek jogait és szabadságait is.

| (14) | Szükséges lehet valamely névtelenséget kérő tanú vagy visszaélést bejelentő személy kilétének titokban tartása. Ebben az esetben az európai ombudsman dönthet úgy, hogy a jogaik és a szabadságaik védelme érdekében korlátozza az ilyen személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését. |
| --- | --- |

(14)

Szükséges lehet valamely névtelenséget kérő tanú vagy visszaélést bejelentő személy kilétének titokban tartása. Ebben az esetben az európai ombudsman dönthet úgy, hogy a jogaik és a szabadságaik védelme érdekében korlátozza az ilyen személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését.

| (15) | Szükséges lehet egy olyan munkatárssal kapcsolatos bizalmas adatok védelme, aki zaklatási eljárással kapcsolatban az európai ombudsman etikai kérdésekben illetékes kapcsolattartóihoz és/vagy a békéltető bizottsághoz fordult. Ilyen esetekben az európai ombudsmannak valamennyi érintett személy jogainak és szabadságainak védelme érdekében adott esetben korlátoznia kell az állítólagos áldozat, az állítólagos zaklató és más érintett személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését. |
| --- | --- |

(15)

Szükséges lehet egy olyan munkatárssal kapcsolatos bizalmas adatok védelme, aki zaklatási eljárással kapcsolatban az európai ombudsman etikai kérdésekben illetékes kapcsolattartóihoz és/vagy a békéltető bizottsághoz fordult. Ilyen esetekben az európai ombudsmannak valamennyi érintett személy jogainak és szabadságainak védelme érdekében adott esetben korlátoznia kell az állítólagos áldozat, az állítólagos zaklató és más érintett személyek kilétének, nyilatkozatainak és egyéb személyes adatainak megismerését.

| (16) | Az európai ombudsmannak például adott esetben korlátoznia kell a panaszban vagy a vizsgálati dokumentumokban említett érintett rendelkezésére bocsátott, az érintettnek a valamely uniós intézménynél, szervnél, hivatalnál vagy ügynökségnél felmerülő hivatali visszásság kivizsgálása során kezelt személyes adataira vonatkozó információkat. Az ilyen információk megadása jelentősen befolyásolhatja, hogy az európai ombudsman sikeresen le tudja-e folytatni a vizsgálatot, például amikor fennáll a veszélye annak, hogy az érintett személy veszélyeztetheti a vizsgálatot. Az európai ombudsmannak adott esetben védenie kell a panaszos és más érintett személyek jogait és szabadságait is. |
| --- | --- |

(16)

Az európai ombudsmannak például adott esetben korlátoznia kell a panaszban vagy a vizsgálati dokumentumokban említett érintett rendelkezésére bocsátott, az érintettnek a valamely uniós intézménynél, szervnél, hivatalnál vagy ügynökségnél felmerülő hivatali visszásság kivizsgálása során kezelt személyes adataira vonatkozó információkat. Az ilyen információk megadása jelentősen befolyásolhatja, hogy az európai ombudsman sikeresen le tudja-e folytatni a vizsgálatot, például amikor fennáll a veszélye annak, hogy az érintett személy veszélyeztetheti a vizsgálatot. Az európai ombudsmannak adott esetben védenie kell a panaszos és más érintett személyek jogait és szabadságait is.

| (17) | Az európai ombudsman csak olyan korlátozásokat alkalmazhat, amelyek tiszteletben tartják az alapvető jogok és szabadságok lényegét, illetve egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos intézkedésnek minősülnek. Az európai ombudsmannak indokolásban kell kifejtenie a korlátozások indokait. |
| --- | --- |

(17)

Az európai ombudsman csak olyan korlátozásokat alkalmazhat, amelyek tiszteletben tartják az alapvető jogok és szabadságok lényegét, illetve egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos intézkedésnek minősülnek. Az európai ombudsmannak indokolásban kell kifejtenie a korlátozások indokait.

| (18) | Az elszámoltathatóság elve alapján az európai ombudsmannak nyilvántartást kell vezetnie az általa alkalmazott korlátozásokról. |
| --- | --- |

(18)

Az elszámoltathatóság elve alapján az európai ombudsmannak nyilvántartást kell vezetnie az általa alkalmazott korlátozásokról.

| (19) | Amikor a feladataival kapcsolatban más szervezetektől kapott személyes adatokat kezel, az európai ombudsmannak és az adott szervezetnek konzultálnia kell egymással a korlátozások megállapításának lehetséges jogalapjáról, valamint a korlátozások szükségszerűségéről és arányosságáról, kivéve, ha az veszélyeztetné az európai ombudsman tevékenységét. |
| --- | --- |

(19)

Amikor a feladataival kapcsolatban más szervezetektől kapott személyes adatokat kezel, az európai ombudsmannak és az adott szervezetnek konzultálnia kell egymással a korlátozások megállapításának lehetséges jogalapjáról, valamint a korlátozások szükségszerűségéről és arányosságáról, kivéve, ha az veszélyeztetné az európai ombudsman tevékenységét.

| (20) | A rendelet 25. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi az adatkezelőt, hogy tájékoztassa az érintetteket a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joguk van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz. |
| --- | --- |

(20)

A rendelet 25. cikkének (6) bekezdése arra kötelezi az adatkezelőt, hogy tájékoztassa az érintetteket a korlátozás alkalmazásának fő okairól, és arról, hogy joguk van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

| (21) | A rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az európai ombudsman az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Az európai ombudsmannak eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról adott tájékoztatás ellehetetleníti-e annak hatását. |
| --- | --- |

(21)

A rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az európai ombudsman az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja, amennyiben e tájékoztatás bármilyen módon ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Az európai ombudsmannak eseti alapon kell értékelnie, hogy a korlátozásról adott tájékoztatás ellehetetleníti-e annak hatását.

| (22) | Az európai ombudsmannak azonnal fel kell oldania a korlátozást, amennyiben a korlátozást indokoló feltételek már nem állnak fenn, és ezeket a feltételeket rendszeresen értékelnie kell. |
| --- | --- |

(22)

Az európai ombudsmannak azonnal fel kell oldania a korlátozást, amennyiben a korlátozást indokoló feltételek már nem állnak fenn, és ezeket a feltételeket rendszeresen értékelnie kell.

| (23) | Az érintetteket megillető jogok és szabadságok legmagasabb szintű védelmének garantálása érdekében, továbbá a rendelet 44. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelő időben konzultálni kell az adatvédelmi tisztviselővel az esetlegesen alkalmazott korlátozásokról, továbbá ellenőrizni kell, hogy azok megfelelnek-e ennek a határozatnak. |
| --- | --- |

(23)

Az érintetteket megillető jogok és szabadságok legmagasabb szintű védelmének garantálása érdekében, továbbá a rendelet 44. cikkének (1) bekezdésével összhangban megfelelő időben konzultálni kell az adatvédelmi tisztviselővel az esetlegesen alkalmazott korlátozásokról, továbbá ellenőrizni kell, hogy azok megfelelnek-e ennek a határozatnak.

| (24) | A rendelet 16. cikkének (5) bekezdése és 17. cikkének (4) bekezdése az érintettek tájékoztatáshoz és hozzáféréshez való joga alóli kivételeket állapít meg. Amennyiben e kivételek alkalmazandók, az európai ombudsmannak nem kell e határozat alapján korlátozást alkalmaznia, |
| --- | --- |

(24)

A rendelet 16. cikkének (5) bekezdése és 17. cikkének (4) bekezdése az érintettek tájékoztatáshoz és hozzáféréshez való joga alóli kivételeket állapít meg. Amennyiben e kivételek alkalmazandók, az európai ombudsmannak nem kell e határozat alapján korlátozást alkalmaznia,

A következőképpen határozott:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat megállapítja az azon feltételekkel kapcsolatos szabályokat, amelyek mellett az európai ombudsman korlátozhatja a rendelet 25. cikke alapján a 4., a 14–22., a 35. és a 36. cikk alkalmazását.

(2)   Az európai ombudsman hivatalát mint adatkezelőt az európai ombudsman képviseli.

2. cikk

Korlátozások

(1)   Az európai ombudsman korlátozhatja a 14–22. cikk, a 35. cikk és a 36. cikk, továbbá – a 14–20. cikkben meghatározott jogokat és kötelezettségeket illető rendelkezései tekintetében – a rendelet 4. cikkének alkalmazását:

| a) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), f), g) és h) pontja alapján, ha igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytat a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete, valamint az európai ombudsmannak az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások lefolytatásáról szóló 2004. november 4-i határozata alapján, valamint ha ügyekről értesíti az OLAF-ot; |
| --- | --- |

a)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), f), g) és h) pontja alapján, ha igazgatási vizsgálatokat, fegyelmi előeljárásokat, fegyelmi és felfüggesztési eljárásokat folytat a személyzeti szabályzat 86. cikke és IX. melléklete, valamint az európai ombudsmannak az igazgatási vizsgálatok és fegyelmi eljárások lefolytatásáról szóló 2004. november 4-i határozata alapján, valamint ha ügyekről értesíti az OLAF-ot;

| b) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, ha biztosítja, hogy az európai ombudsman személyzetének tagjai bizalmasan bejelenthessék a tényeket, ha a véleményük szerint az európai ombudsmannak a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokról szóló 2015. február 20-i határozatában meghatározott súlyos szabálytalanságok állnak fenn; |
| --- | --- |

b)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, ha biztosítja, hogy az európai ombudsman személyzetének tagjai bizalmasan bejelenthessék a tényeket, ha a véleményük szerint az európai ombudsmannak a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályokról szóló 2015. február 20-i határozatában meghatározott súlyos szabálytalanságok állnak fenn;

| c) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, ha biztosítja, hogy az európai ombudsman személyzetének tagjai – az európai ombudsmannak az ombudsman hivatalában felmerülő munkahelyi zaklatás megelőzésére és az azzal szembeni védelemre szolgáló politikáról szóló határozatában meghatározott – zaklatási eljárással kapcsolatban bejelentést tudjanak tenni az európai ombudsman etikai kérdésekben illetékes kapcsolattartói és/vagy a békéltető bizottság felé; |
| --- | --- |

c)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, ha biztosítja, hogy az európai ombudsman személyzetének tagjai – az európai ombudsmannak az ombudsman hivatalában felmerülő munkahelyi zaklatás megelőzésére és az azzal szembeni védelemre szolgáló politikáról szóló határozatában meghatározott – zaklatási eljárással kapcsolatban bejelentést tudjanak tenni az európai ombudsman etikai kérdésekben illetékes kapcsolattartói és/vagy a békéltető bizottság felé;

| d) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha az európai ombudsman tevékenységeivel vagy szervezeti egységeivel kapcsolatos belső ellenőrzéseket végez; |
| --- | --- |

d)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha az európai ombudsman tevékenységeivel vagy szervezeti egységeivel kapcsolatos belső ellenőrzéseket végez;

| e) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontja alapján, ha a jelen bekezdés a)–d) pontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatban kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek között az adott szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásban, egyetértési megállapodásokban és együttműködési megállapodásokban foglaltak szerint; |
| --- | --- |

e)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), d), g) és h) pontja alapján, ha a jelen bekezdés a)–d) pontja szerinti tevékenységekkel kapcsolatban kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és más uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek között az adott szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodásban, egyetértési megállapodásokban és együttműködési megállapodásokban foglaltak szerint;

| f) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és harmadik országok nemzeti hatóságai és nemzetközi szervezetek között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére; |
| --- | --- |

f)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás vagy együttműködés valósul meg közte és harmadik országok nemzeti hatóságai és nemzetközi szervezetek között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére;

| g) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás és együttműködés valósul meg közte és az uniós tagállamok hatóságai között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére; |
| --- | --- |

g)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c), g) és h) pontja alapján, ha kölcsönös támogatás és együttműködés valósul meg közte és az uniós tagállamok hatóságai között az utóbbiak kérésére vagy a saját kezdeményezésére;

| h) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, ha az Európai Unió Bírósága előtti eljárásokkal összefüggésben a felek vagy a beavatkozók által megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatokat kezel; |
| --- | --- |

h)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének e) pontja alapján, ha az Európai Unió Bírósága előtti eljárásokkal összefüggésben a felek vagy a beavatkozók által megszerzett dokumentumokban szereplő személyes adatokat kezel;

| i) | a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikkével és az ombudsman alapokmányával és végrehajtási rendelkezéseivel összhangban vizsgálatokat folytat az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok gyanúja esetén. |
| --- | --- |

i)

a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján, ha az Európai Unió működéséről szóló szerződés 228. cikkével és az ombudsman alapokmányával és végrehajtási rendelkezéseivel összhangban vizsgálatokat folytat az uniós intézmények, szervek, hivatalok vagy ügynökségek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok gyanúja esetén.

(2)   Minden korlátozásnak tiszteletben kell tartania az alapvető jogok és szabadságok lényegét, illetve egy demokratikus társadalomban feltétlenül szükséges és arányos intézkedésnek kell lennie.

(3)   A korlátozások alkalmazása előtt eseti alapon el kell végezni a szükségesség és az arányosság vizsgálatát. A korlátozások körét a célkitűzéseik eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre kell szűkíteni.

(4)   Elszámoltathatóság céljából az európai ombudsman feljegyzést készít, amelyben leírja, hogy mik az indokai a korlátozások alkalmazásának, az (1) bekezdésben felsorolt jogalapok közül melyek alkalmazandók, illetve mi lett az eredménye a szükségesség és az arányosság vizsgálatának. Ezek a feljegyzések egy nyilvántartás részét képezik, amelyet kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani. Az európai ombudsman időszakos jelentéseket készít a rendelet 25. cikkének alkalmazásáról.

(5)   Amikor a feladataival kapcsolatban más szervezetektől kapott személyes adatokat kezel, az európai ombudsmannak konzultálnia kell az adott szervezetekkel az érintett korlátozások megállapításának lehetséges jogalapjáról, valamint az érintett korlátozások szükségszerűségéről és arányosságáról, kivéve, ha az veszélyeztetné az európai ombudsman tevékenységét.

3. cikk

Az érintettek jogait és szabadságait érintő kockázatok

(1)   A korlátozások megállapítása által az érintettek jogaira és szabadságaira jelentett kockázatok értékelését és e korlátozások alkalmazása időtartamának részleteit rögzíteni kell az adatkezelési tevékenységeknek az európai ombudsman által a rendelet 31. cikke alapján vezetett nyilvántartásában. Ezeket a rendelet 39. cikke alapján a korlátozásokkal kapcsolatban elvégzett adatvédelmi hatásvizsgálatokban is rögzíteni kell.

(2)   Amikor az európai ombudsman értékeli a korlátozás szükségességét és arányosságát, mérlegeli az érintett jogait és szabadságait érintő lehetséges kockázatokat.

4. cikk

Garanciák és az adattárolás időtartama

(1)   Az európai ombudsman a korlátozások vagy esetleges korlátozások alá eső személyes adatokkal való visszaélések, illetve a jogosulatlan hozzáférés vagy továbbítás megakadályozása érdekében garanciákat vezet be. Ilyen garanciák közé tartoznak a technikai és szervezeti intézkedések, amelyeket szükség esetén az európai ombudsman belső határozataiban, eljárásaiban és végrehajtási szabályaiban lehet részletesen ismertetni. A garanciák közé tartoznak a következők:

| a) | a feladatok, kötelezettségek és eljárási lépések egyértelmű meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a feladatok, kötelezettségek és eljárási lépések egyértelmű meghatározása;

| b) | adott esetben egy biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza, hogy az elektronikus adatokhoz jogosulatlanul vagy véletlenül hozzáférjenek, vagy jogosulatlan személyekhez továbbítsák azokat; |
| --- | --- |

b)

adott esetben egy biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza, hogy az elektronikus adatokhoz jogosulatlanul vagy véletlenül hozzáférjenek, vagy jogosulatlan személyekhez továbbítsák azokat;

| c) | adott esetben a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és kezelése; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és kezelése;

| d) | a korlátozások kellő figyelemmel kísérése és alkalmazásuk időszakos felülvizsgálata. |
| --- | --- |

d)

a korlátozások kellő figyelemmel kísérése és alkalmazásuk időszakos felülvizsgálata.

A d) pontban említett felülvizsgálatokat legalább hat havonként el kell végezni.

(2)   A korlátozásokat fel kell oldani, ha az azokat indokoló körülmények már nem állnak fenn.

(3)   A személyes adatokat az európai ombudsman alkalmazandó – a rendelet 31. cikke alapján vezetett adatvédelmi nyilvántartásokban meghatározandó – adatmegőrzési szabályaival összhangban kell megőrizni. A megőrzési időszak végén a személyes adatokat törlik, anonimizálják vagy a rendelet 13. cikkével összhangban átadják a levéltárnak.

5. cikk

Az adatvédelmi tisztviselő bevonása

(1)   Az európai ombudsman adatvédelmi tisztviselőjét indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell, ha az érintettek jogait a jelen határozat szerint korlátozzák. Hozzáférést kell biztosítani számára a kapcsolódó iratokhoz, valamint a ténybeli vagy jogi háttérrel kapcsolatos minden dokumentumhoz.

(2)   Az európai ombudsman adatvédelmi tisztviselője kérheti a korlátozások alkalmazásának felülvizsgálatát. Az európai ombudsman írásban tájékoztatja az adatvédelmi tisztviselőjét a felülvizsgálat eredményéről.

(3)   Az európai ombudsman dokumentálja az adatvédelmi tisztviselőnek a korlátozások alkalmazásába történő bevonását, beleértve azt is, hogy milyen információkat osztanak meg vele.

6. cikk

Az érintettek tájékoztatása a jogaik korlátozásáról

(1)   Az európai ombudsman a honlapján közzétett adatvédelmi értesítésbe belefoglal egy olyan szakaszt, amely általános tájékoztatást nyújt az érintettek számára az érintettek jogainak a 2. cikk (1) bekezdése szerinti lehetséges korlátozásáról. A tájékoztatás kiterjed arra, hogy mely jogok korlátozhatók, hogy milyen indokok alapján alkalmazhatók korlátozások, valamint azok lehetséges időtartamára.

(2)   Az európai ombudsman írásban és indokolatlan késedelem nélkül egyénenként tájékoztatja az érintetteket jogaik jelenlegi és jövőbeli korlátozásáról. Az európai ombudsman tájékoztatja az érintettet a korlátozás alkalmazásának fő okairól, arról a jogáról, hogy a korlátozás vitatása céljából konzultálhat az adatvédelmi tisztviselővel, valamint arról, hogy joga van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

(3)   Az európai ombudsman a korlátozás okaira és a panasz európai adatvédelmi biztoshoz történő benyújtásához való jogra vonatkozó tájékoztatást mindaddig elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja, ameddig a tájékoztatás ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Ennek indokoltságát eseti alapon kell értékelni. Amikor ez már nem lehetetlenítené el a korlátozás hatását, az európai ombudsman tájékoztatja az érintettet.

7. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensről

(1)   Amennyiben az európai ombudsman a rendelet 35. cikkének (1) bekezdése alapján köteles tájékoztatást nyújtani az adatvédelmi incidensről, kivételes körülmények között részben vagy egészben korlátozhatja az ilyen tájékoztatást. Feljegyzésben dokumentálja a korlátozás okait, a 2. cikk szerinti jogalapját, valamint a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését. A feljegyzést az adatvédelmi incidensről szóló bejelentéssel egyidejűleg meg kell küldeni az európai adatvédelmi biztosnak.

(2)   Amennyiben a korlátozás okai már nem állnak fenn, az európai ombudsman tájékoztatja az érintettet az adatvédelmi incidensről, a korlátozás fő okairól, valamint arról, hogy joga van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

8. cikk

Az elektronikus hírközlés bizalmas jellege

(1)   Kivételes körülmények között az európai ombudsman korlátozhatja a rendelet 36. cikke szerinti, az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez való jogot. Az ilyen korlátozásoknak meg kell felelniük a 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3).

(2)   Ha az európai ombudsman korlátozza az elektronikus hírközlés bizalmas jellegéhez való jogot, az érintett kérésére adott válaszában tájékoztatja az érintettet a korlátozás alkalmazásának fő okairól és arról, hogy joga van panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz.

(3)   Az európai ombudsman a korlátozás okaira és a panasz európai adatvédelmi biztoshoz történő benyújtásához való jogra vonatkozó tájékoztatást mindaddig elhalaszthatja, elhagyhatja vagy megtagadhatja, ameddig a tájékoztatás ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Ennek indokoltságát eseti alapon kell értékelni. Amikor ez már nem lehetetlenítené el a korlátozás hatását, az európai ombudsman tájékoztatja az érintettet.

9. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Strasbourgban, 2020. november 9-én.

Az európai ombudsman részéről

Emily O’REILLY

---

(1)  
  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

1

(2)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről és a Bizottság alkalmazottaira ideiglenesen alkalmazandó különös rendelkezések megállapításáról (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

3

---

Helyesbítések

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/87

---

Helyesbítés a következőhöz: Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó 7. sz. (EU, Euratom) 2020/1776 költségvetés-módosításának végleges elfogadása

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 401., 2020. november 30.
  )

A 21. oldalon, a 1 4 A 2014/335/EU, EURATOM TANÁCSI HATÁROZAT 2. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK C) PONTJA ÉRTELMÉBEN A BRUTTÓ NEMZETI JÖVEDELEM ALAPJÁN MEGÁLLAPÍTOTT SAJÁT FORRÁSOK sorban:

1. a „2020. évi költségvetés” oszlopban:

a következő szövegrész:

„
  115 905 134 859
  ”,

helyesen:

„
  115 555 134 859
  ”;

2. az „Új összeg” oszlopban:

a következő szövegrész:

„
  121 438 277 059
  ”,

helyesen:

„
  121 088 277 059
  ”.

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/88

---

Helyesbítés az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelethez (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 95., 2017. április 7.
  )

| 1. | A rendelet szövegének egészében a „felhatalmazással rendelkező szervezet” kifejezés helyébe „átruházott feladatot ellátó szervezet” lép, a magyar nyelv toldalékolási szabályainak figyelembevételével. |
| --- | --- |

1.

A rendelet szövegének egészében a „felhatalmazással rendelkező szervezet” kifejezés helyébe „átruházott feladatot ellátó szervezet” lép, a magyar nyelv toldalékolási szabályainak figyelembevételével.

| 2. | A 6. oldalon, a (39) preambulumbekezdés második mondatában: |
| --- | --- |

2.

A 6. oldalon, a (39) preambulumbekezdés második mondatában:

a következő szövegrész:

„...Az illetékes hatóságoknak, valamint a bizonyos feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezeteknek és természetes személyeknek ennélfogva ...”

helyesen:

„...Az illetékes hatóságoknak, valamint azoknak az átruházott feladatot ellátó szervezeteknek és természetes személyeknek, amelyekre, illetve akikre bizonyos feladatokat átruháztak, ennélfogva ....”

| 3. | A 7. oldalon, a (40) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

3.

A 7. oldalon, a (40) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(40) | Fontos, hogy az illetékes hatóságok, valamint a bizonyos feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetek és természetes személyek biztosítsák ....” |
| --- | --- |

„(40)

helyesen:

| „(40) | Fontos, hogy az illetékes hatóságok, valamint azok az átruházott feladatot ellátó szervezetek és természetes személyek, amelyekre, illetve akikre bizonyos feladatokat átruháztak, biztosítsák ....”. |
| --- | --- |

„(40)

| 4. | A 7. oldalon, a (42) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

4.

A 7. oldalon, a (42) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(42) | A hatósági ellenőrzések zökkenőmentes lebonyolítása és annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok más hatósági tevékenységeket is elvégezhessenek, a vállalkozóknak maradéktalanul együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal, és a bizonyos feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetekkel, illetve természetes személyekkel.” |
| --- | --- |

„(42)

helyesen:

| „(42) | A hatósági ellenőrzések zökkenőmentes lebonyolítása és annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok más hatósági tevékenységeket is elvégezhessenek, a vállalkozóknak maradéktalanul együtt kell működniük az illetékes hatóságokkal, és azokkal az átruházott feladatot ellátó szervezetekkel és természetes személyekkel, amelyekre, illetve akikre bizonyos feladatokat átruháztak.” |
| --- | --- |

„(42)

| 5. | A 10. oldalon, a (60) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

5.

A 10. oldalon, a (60) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(60) | A hatósági ellenőrzések hatékony rendszerének kialakítása érdekében a harmadik országból érkező és az Unióba történő beléptetéskor ellenőrizendő szállítmányokhoz közös egészségügyi beléptetési okmányt kell mellékelni, amelyet a szállítmányok határállomásra történő érkezését bejelentő előzetes értesítésre, valamint az illetékes hatóságok által az érintett szállítmányon végzett hatósági ellenőrzések eredményének vagy az adott szállítmányra vonatkozóan hozott határozatoknak a rögzítésére kell használni.” |
| --- | --- |

„(60)

helyesen:

| „(60) | A hatósági ellenőrzések hatékony rendszerének kialakítása érdekében a harmadik országból érkező és az Unióba történő beléptetéskor ellenőrizendő szállítmányokhoz közös egészségügyi beléptetési okmányt kell mellékelni, amelyet a szállítmányok határállomásra történő érkezését bejelentő előzetes értesítésre, valamint az illetékes hatóságok által az érintett szállítmányon végzett hatósági ellenőrzések eredményének vagy az adott szállítmányra vonatkozóan hozott döntéseknek a rögzítésére kell használni.” |
| --- | --- |

„(60)

| 6. | A 19. oldalon, a 2. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

6.

A 19. oldalon, a 2. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   E rendelet alkalmazásában a »hatósági ellenőrzések« olyan tevékenységek, amelyeket az illetékes hatóságok vagy a bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetek, illetve természetes személyek végeznek e rendelettel összhangban az alábbiak ellenőrzése céljából:”

helyesen:

„(1)   E rendelet alkalmazásában a »hatósági ellenőrzések« olyan tevékenységek, amelyeket az illetékes hatóságok vagy az átruházott feladatot ellátó olyan szervezetek, illetve olyan természetes személyek végeznek e rendelettel összhangban, amelyekre, illetve akikre bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat ruháztak át, az alábbiak ellenőrzése céljából:”.

| 7. | A 19. oldalon, a 2. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

7.

A 19. oldalon, a 2. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   E rendelet alkalmazásában a »más hatósági tevékenységek« a hatósági ellenőrzésektől eltérő olyan tevékenységek, amelyeket az illetékes hatóságok vagy a bizonyos, más hatósági tevékenységek végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetek, illetve természetes személyek végeznek e rendelettel, valamint az 1. cikk (2) bekezdésben említett szabályokkal összhangban, beleértve a következő célokból végzett tevékenységeket is: ....”

helyesen:

„(2)   E rendelet alkalmazásában a »más hatósági tevékenységek« a hatósági ellenőrzésektől eltérő olyan tevékenységek, amelyeket az illetékes hatóságok vagy átruházott feladatot ellátó olyan szervezetek, illetve olyan természetes személyek végeznek e rendelettel, valamint az 1. cikk (2) bekezdésben említett szabályokkal összhangban, amelyekre, illetve akikre bizonyos más hatósági tevékenységeket ruháztak át, beleértve a következő célokból végzett tevékenységeket is: ....”.

| 8. | A 24. oldalon, a 7. cikk első bekezdésében: |
| --- | --- |

8.

A 24. oldalon, a 7. cikk első bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Az illetékes hatóságok által az 55. cikknek, a 66. cikk (3) és (6) bekezdésének, a 67. cikknek, a 137. cikk (3) bekezdése b) pontjának és a 138. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően a természetes vagy jogi személyekre vonatkozóan hozott határozatok tekintetében e személyek számára a nemzeti jognak megfelelően biztosítani kell a jogorvoslati jogot.”

helyesen:

„Az illetékes hatóságok által az 55. cikknek, a 66. cikk (3) és (6) bekezdésének, a 67. cikknek, a 137. cikk (3) bekezdése b) pontjának és a 138. cikk (1) és (2) bekezdésének megfelelően a természetes vagy jogi személyekre vonatkozóan hozott döntések tekintetében e személyek számára a nemzeti jognak megfelelően biztosítani kell a jogorvoslati jogot.”

| 9. | A 25. oldalon, a 8. cikk (2) bekezdésében: |
| --- | --- |

9.

A 25. oldalon, a 8. cikk (2) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(2)   Az (1) bekezdést az ökológiai ellenőrző hatóságokra, a felhatalmazással rendelkező szervezetekre, valamint a meghatározott hatósági ellenőrzési feladatok elvégzésével megbízott természetes személyekre és a hatósági laboratóriumokra is alkalmazni kell.”

helyesen:

„(2)   Az (1) bekezdést alkalmazni kell azokra az ökológiai ellenőrző hatóságokra, átruházott feladatot ellátó szervezetekre és természetes személyekre, amelyekre, illetve akikre bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat ruháztak át, valamint a hatósági laboratóriumokra is.”

| 10. | A 28. oldalon, a 13. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

10.

A 28. oldalon, a 13. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdést a bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetekre, ökológiai ellenőrző hatóságokra és természetes személyekre is alkalmazni kell.”

helyesen:

„(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdést alkalmazni kell azokra az átruházott feladatot ellátó szervezetekre, ökológiai ellenőrző hatóságokra és természetes személyekre is, amelyekre, illetve akikre bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat ruháztak át.”

| 11. | A 30. oldalon, a 15. cikk (6) bekezdésében: |
| --- | --- |

11.

A 30. oldalon, a 15. cikk (6) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(6)   A vállalkozók e cikkben foglalt kötelezettségei abban az esetben is alkalmazandók, ha a hatósági ellenőrzéseket és egyéb hatósági tevékenységeket olyan hatósági állatorvosok, növényegészségügyi hatósági tisztviselők, felhatalmazással rendelkező szervezetek, ellenőrző hatóságok vagy természetes személyek hajtják végre, akiket vagy amelyeket felhatalmaztak bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok vagy más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatok végzésére.”

helyesen:

„(6)   A vállalkozók e cikkben foglalt kötelezettségei abban az esetben is alkalmazandók, ha a hatósági ellenőrzéseket és más hatósági tevékenységeket olyan hatósági állatorvosok, növényegészségügyi hatósági tisztviselők, átruházott feladatot ellátó szervezetek, ellenőrző hatóságok vagy természetes személyek hajtják végre, akikre vagy amelyekre átruháztak bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat vagy más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatokat.”

| 12. | A 33. oldalon a 18. cikk (10) bekezdésében, a 34. oldalon a 19. cikk (4) bekezdésében, a 35. oldalon a 20. cikk (4) bekezdésében, a 36. oldalon a 21. cikk (7) bekezdésében, a 37. oldalon a 22. cikk (4) bekezdésében, a 38. oldalon a 23. cikk (4) bekezdésében, a 39. oldalon a 24. cikk (5) bekezdésében, és a 41. oldalon a 26. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

12.

A 33. oldalon a 18. cikk (10) bekezdésében, a 34. oldalon a 19. cikk (4) bekezdésében, a 35. oldalon a 20. cikk (4) bekezdésében, a 36. oldalon a 21. cikk (7) bekezdésében, a 37. oldalon a 22. cikk (4) bekezdésében, a 38. oldalon a 23. cikk (4) bekezdésében, a 39. oldalon a 24. cikk (5) bekezdésében, és a 41. oldalon a 26. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„A 30. cikk alkalmazásában lehetőséget kell biztosítani arra, hogy egy vagy több természetes személy felhatalmazást kaphasson egyes, e cikkben említett hatósági ellenőrzési feladatok végzésére.”

helyesen:

„A 30. cikk alkalmazásában megengedett egyes, e cikkben említett hatósági ellenőrzési feladatok átruházása egy vagy több természetes személyre.”

| 13. | A 40. oldalon, a 26. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

13.

A 40. oldalon, a 26. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A 31. cikk (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben – az 1. cikk (2) bekezdésének j) pontjában említett szabályok tekintetében – az illetékes hatóságok átruházták a valamely termék bejegyzett elnevezése használatának engedélyezésével kapcsolatos határozathozatalt, akkor felhatalmazást adhatnak a következő intézkedések alkalmazására is:”

helyesen:

„(1)   A 31. cikk (3) bekezdésétől eltérve, amennyiben – az 1. cikk (2) bekezdésének j) pontjában említett szabályok tekintetében – az illetékes hatóságok átruházták a valamely termék bejegyzett elnevezése használatának engedélyezésével kapcsolatos határozathozatalt, akkor átruházhatják a következő intézkedések alkalmazását is:”.

| 14. | A 41. oldalon, a III. fejezet címében: |
| --- | --- |

14.

A 41. oldalon, a III. fejezet címében:

a következő szövegrész:

„
  III. FEJEZET

Felhatalmazás az illetékes hatóságok bizonyos feladatainak végzésére

  ”

helyesen:

„
  III. FEJEZET

Az illetékes hatóságok bizonyos feladatainak átruházása

  ”.

| 15. | A 41. oldalon, a 28. cikkben: |
| --- | --- |

15.

A 41. oldalon, a 28. cikkben:

a következő szövegrész:

„28. cikk

Az illetékes hatóságok által bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére adott felhatalmazás

(1)   Az illetékes hatóságok a 29., illetve a 30. cikkben előírt feltételeknek megfelelően felhatalmazhatnak egy vagy több felhatalmazással rendelkező szervezetet vagy természetes személyt bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére. Az illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy az e feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy rendelkezik a feladatok eredményes végrehajtásához szükséges hatáskörrel.

(2)   Amennyiben egy illetékes hatóság vagy egy tagállam – az ilyen irányú döntése alapján – felhatalmaz egy vagy több, felhatalmazással rendelkező szervezetet az 1. cikk (2) bekezdésének i) pontjában említett szabályoknak való megfelelés vizsgálatát célzó bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére minden egyes ilyen szervezethez kódszámot kell rendelnie és ki kell jelölnie az azok engedélyezéséért és felügyeletéért felelős illetékes hatóságokat.”

helyesen:

„28. cikk

Bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok átruházása az illetékes hatóságok által

(1)   Az illetékes hatóságok a 29., illetve a 30. cikkben előírt feltételeknek megfelelően bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat átruházhatnak egy vagy több, átruházott feladatot ellátó szervezetre vagy természetes személyre. Az illetékes hatóságnak meg kell győződnie arról, hogy az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy természetes személy, amelyre, illetve akire ilyen feladatokat átruháztak, rendelkezik a feladatok eredményes végrehajtásához szükséges hatáskörrel.

(2)   Amennyiben egy illetékes hatóság vagy egy tagállam – az ilyen irányú döntése alapján – az 1. cikk (2) bekezdésének i) pontjában említett szabályoknak való megfelelés vizsgálatát célzó bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat egy vagy több, átruházott feladatot ellátó szervezetre ruház, minden egyes ilyen szervezethez kódszámot kell rendelnie és ki kell jelölnie az azok engedélyezéséért és felügyeletéért felelős illetékes hatóságokat.”

| 16. | A 42. oldalon, a 29. cikk címében: |
| --- | --- |

16.

A 42. oldalon, a 29. cikk címében:

a következő szövegrész:

„29. cikk

Felhatalmazással rendelkező szervezetek bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére való felhatalmazásának feltételei”

helyesen:

„29. cikk

Bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok átruházott feladatot ellátó szervezetekre való átruházásának feltételei”.

| 17. | A 42. oldalon, a 29. cikk első bekezdésében: |
| --- | --- |

17.

A 42. oldalon, a 29. cikk első bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Felhatalmazással rendelkező szervezeteknek bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére való, a 28. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazására írásban, a következő feltételek teljesülése esetén kerülhet sor:”

helyesen:

„Bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok átruházott feladatot ellátó szervezetekre való, a 28. cikk (1) bekezdésében említett átruházására írásban, a következő feltételek teljesülése esetén kerülhet sor:”.

| 18. | A 42. oldalon, a 29. cikk a) pontjában: |
| --- | --- |

18.

A 42. oldalon, a 29. cikk a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | a felhatalmazás tartalmazza a felhatalmazással rendelkező szervezet által végezhető hatósági ellenőrzési feladatoknak és azon feltételeknek a pontos leírását, amelyek mellett a felhatalmazással rendelkező szerv végezheti ezeket a feladatokat;” |
| --- | --- |

„a)

a felhatalmazás tartalmazza a felhatalmazással rendelkező szervezet által végezhető hatósági ellenőrzési feladatoknak és azon feltételeknek a pontos leírását, amelyek mellett a felhatalmazással rendelkező szerv végezheti ezeket a feladatokat;”

helyesen:

| „a) | az átruházás tartalmazza az átruházott feladatot ellátó szervezet által végezhető hatósági ellenőrzési feladatoknak és azon feltételeknek a pontos leírását, amelyek mellett az átruházott feladatot ellátó szerv végezheti ezeket a feladatokat;”. |
| --- | --- |

„a)

az átruházás tartalmazza az átruházott feladatot ellátó szervezet által végezhető hatósági ellenőrzési feladatoknak és azon feltételeknek a pontos leírását, amelyek mellett az átruházott feladatot ellátó szerv végezheti ezeket a feladatokat;”.

| 19. | A 42. oldalon, a 29. cikk b) pontjának i., iii., és v. alpontjában: |
| --- | --- |

19.

A 42. oldalon, a 29. cikk b) pontjának i., iii., és v. alpontjában:

a következő szövegrész:

„... amelyek végzésére felhatalmazták;”

helyesen:

„... amelyeket rá átruháztak;”.

| 20. | A 42. oldalon, a 29. cikk b) pontjának iv. alpontjában: |
| --- | --- |

20.

A 42. oldalon, a 29. cikk b) pontjának iv. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „iv. | a szóban forgó, felhatalmazás tárgyát képező feladatok tekintetében ...;” |
| --- | --- |

„iv.

a szóban forgó, felhatalmazás tárgyát képező feladatok tekintetében ...;”

helyesen:

| „iv. | a szóban forgó, átruházott feladatok tekintetében ...;”. |
| --- | --- |

„iv.

a szóban forgó, átruházott feladatok tekintetében ...;”.

| 21. | A 42. oldalon, a 29. cikk c) pontjában: |
| --- | --- |

21.

A 42. oldalon, a 29. cikk c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | intézkedések kerültek bevezetésre a feladatok végzésére felhatalmazást adó illetékes hatóságok és a felhatalmazással rendelkező szervezet közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.” |
| --- | --- |

„c)

intézkedések kerültek bevezetésre a feladatok végzésére felhatalmazást adó illetékes hatóságok és a felhatalmazással rendelkező szervezet közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.”

helyesen:

| „c) | intézkedések kerültek bevezetésre a feladatokat átruházó illetékes hatóságok és az átruházott feladatot ellátó szervezet közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.” |
| --- | --- |

„c)

intézkedések kerültek bevezetésre a feladatokat átruházó illetékes hatóságok és az átruházott feladatot ellátó szervezet közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.”

| 22. | A 42. oldalon, a 30. cikkben: |
| --- | --- |

22.

A 42. oldalon, a 30. cikkben:

a következő szövegrész:

„30. cikk

Természetes személyek bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére való felhatalmazásának feltételei

Az illetékes hatóságok felhatalmazhatnak egy vagy több természetes személyt bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére, amennyiben ezt a 18–27. cikkben előírt szabályok lehetővé teszik. A felhatalmazást írásban kell megadni, és annak meg kell felelnie a következő feltételeknek:

| a) | a felhatalmazás tartalmazza a természetes személyek által végezhető hatósági ellenőrzési feladatok és azon feltételek pontos leírását, amelyek mellett a természetes személyek végezhetik ezeket a feladatokat; |
| --- | --- |

a)

a felhatalmazás tartalmazza a természetes személyek által végezhető hatósági ellenőrzési feladatok és azon feltételek pontos leírását, amelyek mellett a természetes személyek végezhetik ezeket a feladatokat;

| b) | a természetes személyek:






  i. | rendelkeznek azoknak a hatósági ellenőrzési feladatoknak az elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, felszereléssel és infrastruktúrával, amelyek végzésére felhatalmazták őket; |
| --- | --- | --- |

b)

a természetes személyek:

i.

rendelkeznek azoknak a hatósági ellenőrzési feladatoknak az elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, felszereléssel és infrastruktúrával, amelyek végzésére felhatalmazták őket;

| ii. | megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkeznek; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkeznek;

| iii. | pártatlanul járnak el, és nem merül fel összeférhetetlenség azon hatósági ellenőrzési feladatok elvégzése tekintetében, amelyek végzésére felhatalmazták őket; valamint |
| --- | --- |

iii.

pártatlanul járnak el, és nem merül fel összeférhetetlenség azon hatósági ellenőrzési feladatok elvégzése tekintetében, amelyek végzésére felhatalmazták őket; valamint

| c) | intézkedések kerültek bevezetésre a feladatok végzésére felhatalmazást adó illetékes hatóságok és a természetes személyek közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.” |
| --- | --- |

c)

intézkedések kerültek bevezetésre a feladatok végzésére felhatalmazást adó illetékes hatóságok és a természetes személyek közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.”

helyesen:

„30. cikk

Bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok természetes személyekre való átruházásának feltételei

Az illetékes hatóságok átruházhatnak bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat egy vagy több természetes személyre, amennyiben ezt a 18–27. cikkben előírt szabályok lehetővé teszik. Az átruházásról írásban kell rendelkezni, és annak meg kell felelnie a következő feltételeknek:

| a) | az átruházás tartalmazza a természetes személyek által végezhető hatósági ellenőrzési feladatok és azon feltételek pontos leírását, amelyek mellett a természetes személyek végezhetik ezeket a feladatokat; |
| --- | --- |

a)

az átruházás tartalmazza a természetes személyek által végezhető hatósági ellenőrzési feladatok és azon feltételek pontos leírását, amelyek mellett a természetes személyek végezhetik ezeket a feladatokat;

| b) | a természetes személyek:






  i. | rendelkeznek azoknak a hatósági ellenőrzési feladatoknak az elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, felszereléssel és infrastruktúrával, amelyeket rájuk átruháztak; |
| --- | --- | --- |

b)

a természetes személyek:

i.

rendelkeznek azoknak a hatósági ellenőrzési feladatoknak az elvégzéséhez szükséges szakértelemmel, felszereléssel és infrastruktúrával, amelyeket rájuk átruháztak;

| ii. | megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkeznek; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő képesítéssel és tapasztalattal rendelkeznek;

| iii. | pártatlanul járnak el, és nem merül fel összeférhetetlenség azon hatósági ellenőrzési feladatok elvégzése tekintetében, amelyeket rájuk átruháztak; valamint |
| --- | --- |

iii.

pártatlanul járnak el, és nem merül fel összeférhetetlenség azon hatósági ellenőrzési feladatok elvégzése tekintetében, amelyeket rájuk átruháztak; valamint

| c) | intézkedések kerültek bevezetésre a feladatokat átruházó illetékes hatóságok és a természetes személyek közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.” |
| --- | --- |

c)

intézkedések kerültek bevezetésre a feladatokat átruházó illetékes hatóságok és a természetes személyek közötti eredményes és hatékony koordináció biztosítására.”

| 23. | A 42. oldalon, a 31. cikkben: |
| --- | --- |

23.

A 42. oldalon, a 31. cikkben:

a következő szövegrész:

„31. cikk

A más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatok végzésére való felhatalmazás feltételei

(1)

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok nem tiltják az ilyen felhatalmazást; valamint |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok nem tiltják az ilyen felhatalmazást; valamint

| b) | a 29. cikkben meghatározott feltételek – a b) pont iv. alpontjában meghatározott feltétel kivételével – teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

a 29. cikkben meghatározott feltételek – a b) pont iv. alpontjában meghatározott feltétel kivételével – teljesülnek.

(2)   Az illetékes hatóságok felhatalmazhatnak egy vagy több természetes személyt más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatok végzésére, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok lehetővé teszik az ilyen felhatalmazást; valamint |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok lehetővé teszik az ilyen felhatalmazást; valamint

| b) | teljesülnek a 30. cikkben meghatározott, értelemszerűen alkalmazott feltételek. |
| --- | --- |

b)

teljesülnek a 30. cikkben meghatározott, értelemszerűen alkalmazott feltételek.

(3)   Az illetékes hatóságok nem hatalmazhatnak fel felhatalmazással rendelkező szervezeteket vagy természetes személyeket a 138. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 138. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt feladataikkal kapcsolatos döntések meghozatalára.”

helyesen:

„31. cikk

A más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatok átruházásának feltételei

(1)   Az illetékes hatóságok átruházhatnak egy vagy több, átruházott feladatot ellátó szervezetre más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatokat, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok nem tiltják az ilyen átruházást; valamint |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok nem tiltják az ilyen átruházást; valamint

| b) | a 29. cikkben meghatározott feltételek – a b) pont iv. alpontjában meghatározott feltétel kivételével – teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

a 29. cikkben meghatározott feltételek – a b) pont iv. alpontjában meghatározott feltétel kivételével – teljesülnek.

(2)   Az illetékes hatóságok átruházhatnak egy vagy több természetes személyre más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatokat, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:

| a) | az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok lehetővé teszik az ilyen átruházást; valamint |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályok lehetővé teszik az ilyen átruházást; valamint

| b) | teljesülnek a 30. cikkben meghatározott, értelemszerűen alkalmazott feltételek. |
| --- | --- |

b)

teljesülnek a 30. cikkben meghatározott, értelemszerűen alkalmazott feltételek.

(3)   Az illetékes hatóságok nem ruházhatják át átruházott feladatot ellátó szervezetekre, vagy természetes személyekre a 138. cikk (1) bekezdésének b) pontjában és a 138. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt feladataikkal kapcsolatos döntést.”

| 24. | A 43. oldalon, a 32. cikkben: |
| --- | --- |

24.

A 43. oldalon, a 32. cikkben:

a következő szövegrész:

„32. cikk

A felhatalmazással rendelkező szervezetek és természetes személyek kötelezettségei

Azon felhatalmazással rendelkező szervezeteknek és természetes személyeknek, amelyeket vagy akiket felhatalmaztak a 28. cikk (1) bekezdésének megfelelően bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok vagy a 31. cikknek megfelelően más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatok végzésére:

| a) | rendszeresen, illetve az illetékes hatóságok ilyen irányú megkeresésére bármikor tájékoztatniuk kell a feladatok végzésére őket felhatalmazó illetékes hatóságokat az általuk elvégzett hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek eredményéről; |
| --- | --- |

a)

rendszeresen, illetve az illetékes hatóságok ilyen irányú megkeresésére bármikor tájékoztatniuk kell a feladatok végzésére őket felhatalmazó illetékes hatóságokat az általuk elvégzett hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek eredményéről;

| b) | haladéktalanul értesíteniük kell a feladatok végzésére őket felhatalmazó illetékes hatóságokat, ha a hatósági ellenőrzések eredményei meg nem felelésre vagy meg nem felelés valószínűségére engednek következtetni, kivéve abban az esetben, ha az illetékes hatóság és a felhatalmazással rendelkező szervezet vagy a természetes személy között ettől eltérő rendelkezéseket tartalmazó különös rendelkezések vannak érvényben; valamint |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul értesíteniük kell a feladatok végzésére őket felhatalmazó illetékes hatóságokat, ha a hatósági ellenőrzések eredményei meg nem felelésre vagy meg nem felelés valószínűségére engednek következtetni, kivéve abban az esetben, ha az illetékes hatóság és a felhatalmazással rendelkező szervezet vagy a természetes személy között ettől eltérő rendelkezéseket tartalmazó különös rendelkezések vannak érvényben; valamint

| c) | az illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítaniuk a telephelyeikhez és a létesítményeikhez, továbbá együtt kell működniük velük és segítséget kell nyújtaniuk számukra.” |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítaniuk a telephelyeikhez és a létesítményeikhez, továbbá együtt kell működniük velük és segítséget kell nyújtaniuk számukra.”

helyesen:

„32. cikk

Az átruházott feladatot ellátó szervezetek és természetes személyek kötelezettségei

Azon átruházott feladatot ellátó szervezeteknek és azon természetes személyeknek, amelyekre vagy akikre átruháztak a 28. cikk (1) bekezdésének megfelelően bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat vagy a 31. cikknek megfelelően más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatokat:

| a) | rendszeresen, illetve az illetékes hatóságok ilyen irányú megkeresésére bármikor tájékoztatniuk kell a feladatokat átruházó illetékes hatóságokat az általuk elvégzett hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek eredményéről; |
| --- | --- |

a)

rendszeresen, illetve az illetékes hatóságok ilyen irányú megkeresésére bármikor tájékoztatniuk kell a feladatokat átruházó illetékes hatóságokat az általuk elvégzett hatósági ellenőrzések és más hatósági tevékenységek eredményéről;

| b) | haladéktalanul értesíteniük kell a feladatokat átruházó illetékes hatóságokat, ha a hatósági ellenőrzések eredményei meg nem felelésre vagy meg nem felelés valószínűségére engednek következtetni, kivéve abban az esetben, ha az illetékes hatóság és az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy között ettől eltérő rendelkezéseket tartalmazó különös rendelkezések vannak érvényben; valamint |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul értesíteniük kell a feladatokat átruházó illetékes hatóságokat, ha a hatósági ellenőrzések eredményei meg nem felelésre vagy meg nem felelés valószínűségére engednek következtetni, kivéve abban az esetben, ha az illetékes hatóság és az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy között ettől eltérő rendelkezéseket tartalmazó különös rendelkezések vannak érvényben; valamint

| c) | az illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítaniuk a telephelyeikhez és a létesítményeikhez, továbbá együtt kell működniük velük és segítséget kell nyújtaniuk számukra.” |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóságok számára hozzáférést kell biztosítaniuk a telephelyeikhez és a létesítményeikhez, továbbá együtt kell működniük velük és segítséget kell nyújtaniuk számukra.”

| 25. | A 43. oldalon, a 33. cikkben: |
| --- | --- |

25.

A 43. oldalon, a 33. cikkben:

a következő szövegrész:

„33. cikk

A felhatalmazást adó illetékes hatóságok kötelezettségei

Azon illetékes hatóságoknak, amelyek a 28. cikk (1) bekezdésének megfelelően felhatalmaztak egyes, felhatalmazással rendelkező szervezeteket vagy természetes személyeket bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére, vagy amelyek a 31. cikknek megfelelően felhatalmaztak egyes, felhatalmazással rendelkező szervezeteket vagy természetes személyeket más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatok végzésére:

| a) | szükség szerint és a párhuzamosságok kerülésével meg kell szervezniük az ilyen szervek vagy személyek auditjait vagy vizsgálatait, figyelembe véve a 29. cikke b) pontjának iv. alpontjában említett akkreditációkat; |
| --- | --- |

a)

szükség szerint és a párhuzamosságok kerülésével meg kell szervezniük az ilyen szervek vagy személyek auditjait vagy vizsgálatait, figyelembe véve a 29. cikke b) pontjának iv. alpontjában említett akkreditációkat;

| b) | haladéktalanul vissza kell vonniuk – teljesen vagy részben – a felhatalmazást, ha






  i. | bizonyítható, hogy az érintett felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy nem végzi megfelelően azon feladatokat, amelyek végzésére felhatalmazták; |
| --- | --- | --- |

b)

haladéktalanul vissza kell vonniuk – teljesen vagy részben – a felhatalmazást, ha

i.

bizonyítható, hogy az érintett felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy nem végzi megfelelően azon feladatokat, amelyek végzésére felhatalmazták;

| ii. | a felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy nem hoz kellő időben megfelelő intézkedéseket a megállapított hiányosságok orvosolására; vagy |
| --- | --- |

ii.

a felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy nem hoz kellő időben megfelelő intézkedéseket a megállapított hiányosságok orvosolására; vagy

| iii. | igazolást nyert, hogy a felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy függetlensége vagy pártatlansága sérült. |
| --- | --- |

iii.

igazolást nyert, hogy a felhatalmazással rendelkező szervezet vagy természetes személy függetlensége vagy pártatlansága sérült.

Ez a pont nem érinti az illetékes hatóságok azon hatáskörét, hogy az e rendeletben említettektől eltérő okokból visszavonják a felhatalmazást.”

helyesen:

„33. cikk

A feladatot átruházó illetékes hatóságok kötelezettségei

Azon illetékes hatóságoknak, amelyek a 28. cikk (1) bekezdésének megfelelően átruháztak egyes, átruházott feladatot ellátó szervezetekre vagy természetes személyekre bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat, vagy amelyek a 31. cikknek megfelelően átruháztak egyes, átruházott feladatot ellátó szervezetekre vagy természetes személyekre más hatósági tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos feladatokat:

| a) | szükség szerint és a párhuzamosságok kerülésével meg kell szervezniük az ilyen szervek vagy személyek auditjait vagy vizsgálatait, figyelembe véve a 29. cikke b) pontjának iv. alpontjában említett akkreditációkat; |
| --- | --- |

a)

szükség szerint és a párhuzamosságok kerülésével meg kell szervezniük az ilyen szervek vagy személyek auditjait vagy vizsgálatait, figyelembe véve a 29. cikke b) pontjának iv. alpontjában említett akkreditációkat;

| b) | haladéktalanul vissza kell vonniuk – teljesen vagy részben – az átruházást, ha






  i. | bizonyítható, hogy az érintett átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy nem végzi megfelelően azon feladatokat, amelyeket rá átruháztak; |
| --- | --- | --- |

b)

haladéktalanul vissza kell vonniuk – teljesen vagy részben – az átruházást, ha

i.

bizonyítható, hogy az érintett átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy nem végzi megfelelően azon feladatokat, amelyeket rá átruháztak;

| ii. | az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy nem hoz kellő időben megfelelő intézkedéseket a megállapított hiányosságok orvosolására; vagy |
| --- | --- |

ii.

az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy nem hoz kellő időben megfelelő intézkedéseket a megállapított hiányosságok orvosolására; vagy

| iii. | igazolást nyert, hogy az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy függetlensége vagy pártatlansága sérült. |
| --- | --- |

iii.

igazolást nyert, hogy az átruházott feladatot ellátó szervezet vagy a természetes személy függetlensége vagy pártatlansága sérült.

Ez a pont nem érinti az illetékes hatóságok azon hatáskörét, hogy az e rendeletben említettektől eltérő okokból visszavonják a feladatátruházást.”

| 26. | A 45. oldalon, a 35. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

26.

A 45. oldalon, a 35. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett második szakvélemény alapján vita alakul ki az illetékes hatóságok és a vállalkozók között, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a vállalkozók saját költségükre kérhetik az első analízis, teszt vagy diagnosztika, és adott esetben egy másik analízis, teszt vagy diagnosztika dokumentumainak egy másik hatósági laboratórium általi felülvizsgálatát.”

helyesen:

„(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy amennyiben az (1) bekezdésben említett második szakvélemény alapján vita alakul ki az illetékes hatóságok és a vállalkozók között, a vállalkozók saját költségükre kérhessék, hogy egy másik hatósági laboratórium az első analízis, teszt vagy diagnosztika dokumentumait vizsgálja felül, és adott esetben végezzen újabb analízist, tesztet vagy diagnosztikát.”

| 27. | A 45. oldalon, a 36. cikk (3) bekezdésében: |
| --- | --- |

27.

A 45. oldalon, a 36. cikk (3) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdést alkalmazni kell a bizonyos hatósági ellenőrzési feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetekre és természetes személyekre.”

helyesen:

„(3)   Az (1) és (2) bekezdést alkalmazni kell azokra az átruházott feladatot ellátó szervezetekre és természetes személyekre, amelyekre, illetve akikre átruháztak bizonyos hatósági ellenőrzési feladatokat.”

| 28. | A 45. oldalon, a 37. cikk (2) bekezdésének a) pontjában: |
| --- | --- |

28.

A 45. oldalon, a 37. cikk (2) bekezdésének a) pontjában:

a következő szövegrész:

| „a) | megfelelő intézkedések kerültek bevezetésre, amelyek értelmében az illetékes hatóságok elvégezhetik a 39. cikk (1) bekezdésében említett auditokat és vizsgálatokat, vagy felhatalmazhatják ezen auditok és vizsgálatok elvégzésére annak a tagállamnak, illetve annak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban szerződő fél harmadik országnak az illetékes hatóságait, amelyben a laboratórium található; valamint” |
| --- | --- |

„a)

megfelelő intézkedések kerültek bevezetésre, amelyek értelmében az illetékes hatóságok elvégezhetik a 39. cikk (1) bekezdésében említett auditokat és vizsgálatokat, vagy felhatalmazhatják ezen auditok és vizsgálatok elvégzésére annak a tagállamnak, illetve annak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban szerződő fél harmadik országnak az illetékes hatóságait, amelyben a laboratórium található; valamint”

helyesen:

| „a) | megfelelő intézkedések kerültek bevezetésre, amelyek értelmében az illetékes hatóságok elvégezhetik a 39. cikk (1) bekezdésében említett auditokat és vizsgálatokat, vagy átruházhatják ezen auditok és vizsgálatok elvégzését annak a tagállamnak, illetve annak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban szerződő fél harmadik országnak az illetékes hatóságaira, amelyben a laboratórium található; valamint”. |
| --- | --- |

„a)

megfelelő intézkedések kerültek bevezetésre, amelyek értelmében az illetékes hatóságok elvégezhetik a 39. cikk (1) bekezdésében említett auditokat és vizsgálatokat, vagy átruházhatják ezen auditok és vizsgálatok elvégzését annak a tagállamnak, illetve annak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban szerződő fél harmadik országnak az illetékes hatóságaira, amelyben a laboratórium található; valamint”.

| 29. | A 46. oldalon, a 38. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

29.

A 46. oldalon, a 38. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„... és adott esetben a feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezeteket vagy természetes személyeket. Az illetékes hatóságok, illetve a feladatok végzésére felhatalmazott, felhatalmazással rendelkező szervezetek vagy természetes személyek és a hatósági laboratóriumok közötti egyedi megállapodások rendelkezhetnek úgy, hogy az említett tájékoztatást nem kell haladéktalanul megtenni.”

helyesen:

„... és adott esetben azokat az átruházott feladatot ellátó szervezeteket vagy természetes személyeket, amelyekre, illetve akikre feladatokat ruháztak át. Az illetékes hatóságok, az olyan átruházott feladatot ellátó szervezetek vagy természetes személyek, amelyekre, illetve akikre feladatokat ruháztak át, és a hatósági laboratóriumok közötti egyedi megállapodások rendelkezhetnek úgy, hogy az említett tájékoztatást nem kell haladéktalanul megtenni.”

| 30. | Az 54. oldalon, az 53. cikkben: |
| --- | --- |

30.

Az 54. oldalon, az 53. cikkben:

a következő szövegrész:

„53. cikk

A nem határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések”

helyesen:

„53. cikk

A határállomásokon nem végzett hatósági ellenőrzések”.

| 31. | Az 55. oldalon, az 55. cikkben: |
| --- | --- |

31.

Az 55. oldalon, az 55. cikkben:

a következő szövegrész:

„55.cikk

A szállítmányokra vonatkozó határozatok

(1)   A hatósági ellenőrzések – az okmányellenőrzéseket, illetve szükség esetén az azonossági ellenőrzéseket és fizikai ellenőrzéseket is beleértve – elvégzését követően az illetékes hatóságoknak határozatot kell hozniuk a 47. cikk (1) bekezdésében említett állat- és árukategóriák valamennyi szállítmányára vonatkozóan, feltüntetve, hogy a szállítmány megfelel-e az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályoknak és adott esetben az alkalmazandó vámeljárásnak.

(2)   A szállítmányokra vonatkozó határozatokat az alábbiak hozzák meg:

| a) | a hatósági állatorvos, amennyiben azok állatokat, állati eredetű termékeket, szaporítóanyagokat vagy állati melléktermékeket érintenek; vagy |
| --- | --- |

a)

a hatósági állatorvos, amennyiben azok állatokat, állati eredetű termékeket, szaporítóanyagokat vagy állati melléktermékeket érintenek; vagy

| b) | a növényegészségügyi hatósági tisztviselő, amennyiben azok növényeket, növényi termékeket és egyéb anyagokat érintenek. |
| --- | --- |

b)

a növényegészségügyi hatósági tisztviselő, amennyiben azok növényeket, növényi termékeket és egyéb anyagokat érintenek.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjától eltérve, az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy a halászati termékek, emberi fogyasztásra szánt élő kagylók, élő tüskésbőrűek, élő zsákállatok és élő tengeri csigák szállítmányaira vonatkozó határozatokat az illetékes hatóságok által erre a célra kijelölt, megfelelően képzett személyzetnek kell meghoznia.”

helyesen:

„55. cikk

A szállítmányokra vonatkozó döntések

(1)   A hatósági ellenőrzések – az okmányellenőrzéseket, illetve szükség esetén az azonossági ellenőrzéseket és fizikai ellenőrzéseket is beleértve – elvégzését követően az illetékes hatóságoknak döntést kell hozniuk a 47. cikk (1) bekezdésében említett állat- és árukategóriák valamennyi szállítmányára vonatkozóan, feltüntetve, hogy a szállítmány megfelel-e az 1. cikk (2) bekezdésében említett szabályoknak és adott esetben az alkalmazandó vámeljárásnak.

(2)   A szállítmányokra vonatkozó döntéseket az alábbiak hozzák meg:

| a) | a hatósági állatorvos, amennyiben azok állatokat, állati eredetű termékeket, szaporítóanyagokat vagy állati melléktermékeket érintenek; vagy |
| --- | --- |

a)

a hatósági állatorvos, amennyiben azok állatokat, állati eredetű termékeket, szaporítóanyagokat vagy állati melléktermékeket érintenek; vagy

| b) | a növényegészségügyi hatósági tisztviselő, amennyiben azok növényeket, növényi termékeket és egyéb anyagokat érintenek. |
| --- | --- |

b)

a növényegészségügyi hatósági tisztviselő, amennyiben azok növényeket, növényi termékeket és egyéb anyagokat érintenek.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjától eltérve, az illetékes hatóságok dönthetnek úgy, hogy a halászati termékek, emberi fogyasztásra szánt élő kagylók, élő tüskésbőrűek, élő zsákállatok és élő tengeri csigák szállítmányaira vonatkozó döntéseket az illetékes hatóságok által erre a célra kijelölt, megfelelően képzett személyzetnek kell meghoznia.”

| 32. | Az 56. oldalon, az 56. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában: |
| --- | --- |

32.

Az 56. oldalon, az 56. cikk (3) bekezdése b) pontjának i. alpontjában:

a következő szövegrész:

| „i. | az elvégzett hatósági ellenőrzések eredményének és az ez alapján hozott határozatoknak a rögzítése, ideértve a szállítmányt elutasító határozatokat is;” |
| --- | --- |

„i.

az elvégzett hatósági ellenőrzések eredményének és az ez alapján hozott határozatoknak a rögzítése, ideértve a szállítmányt elutasító határozatokat is;”

helyesen:

| „i. | az elvégzett hatósági ellenőrzések eredményének és az ez alapján hozott döntéseknek a rögzítése, ideértve a szállítmányt elutasító döntéseket is;”. |
| --- | --- |

„i.

az elvégzett hatósági ellenőrzések eredményének és az ez alapján hozott döntéseknek a rögzítése, ideértve a szállítmányt elutasító döntéseket is;”.

| 33. | Az 56. oldalon, az 56. cikk (5) bekezdésének c) pontjában: |
| --- | --- |

33.

Az 56. oldalon, az 56. cikk (5) bekezdésének c) pontjában:

a következő szövegrész:

| „c) | az 55. cikkel összhangban a szállítmányra vonatkozó határozatot hoztak és azt rögzítették a közös egészségügyi beléptetési okmányban.” |
| --- | --- |

„c)

az 55. cikkel összhangban a szállítmányra vonatkozó határozatot hoztak és azt rögzítették a közös egészségügyi beléptetési okmányban.”

helyesen:

| „c) | az 55. cikkel összhangban a szállítmányra vonatkozó döntést hoztak és azt rögzítették a közös egészségügyi beléptetési okmányban.” |
| --- | --- |

„c)

az 55. cikkel összhangban a szállítmányra vonatkozó döntést hoztak és azt rögzítették a közös egészségügyi beléptetési okmányban.”

| 34. | A 61. oldalon, a 66. cikk (1) bekezdése második albekezdésében: |
| --- | --- |

34.

A 61. oldalon, a 66. cikk (1) bekezdése második albekezdésében:

a következő szövegrész:

„E szállítmányokat adott esetben az illetékes hatóság döntése alapján el kell különíteni vagy zárlat alá kell helyezni, és az érintett állatokat további határozathozatalig megfelelő körülmények között el kell szállásolni, el kell látni és kezelni kell. Lehetőség szerint az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük azt is, hogy áruk bizonyos típusai esetében különleges gondossággal kell eljárni.”

helyesen:

„E szállítmányokat adott esetben az illetékes hatóság döntése alapján el kell különíteni vagy zárlat alá kell helyezni, és az érintett állatokat a további döntéshozatalig megfelelő körülmények között el kell szállásolni, el kell látni és kezelni kell. Lehetőség szerint az illetékes hatóságoknak figyelembe kell venniük azt is, hogy áruk bizonyos típusai esetében különleges gondossággal kell eljárni.”

| 35. | A 61. oldalon, a 66. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében: |
| --- | --- |

35.

A 61. oldalon, a 66. cikk (5) bekezdésének első albekezdésében:

a következő szövegrész:

„(5)   Az illetékes hatóságoknak a szállítmány beléptetését az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint megtagadó határozatról, valamint az e cikk (3) és (6) bekezdésével, továbbá a 67. cikkel összhangban kiadott végzésről haladéktalanul értesítést kell küldeniük a következőknek:”

helyesen:

„(5)   Az illetékes hatóságoknak a szállítmány beléptetését az e cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint megtagadó döntésről, valamint az e cikk (3) és (6) bekezdésével, továbbá a 67. cikkel összhangban elrendelt intézkedésekről haladéktalanul értesítést kell küldeniük a következőknek:”.

| 36. | A 62. oldalon, a 67. cikk első bekezdésében: |
| --- | --- |

36.

A 62. oldalon, a 67. cikk első bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Amennyiben a hatósági ellenőrzések azt jelzik, hogy valamely állat- vagy termékszállítmány kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, az állatjólétre, illetve a GMO-k és a növényvédő szerek vonatkozásában a környezetre is, az ilyen szállítmányokat el kell különíteni vagy zárlat alá kell helyezni, és az érintett állatokat a további határozathozatalig megfelelő körülmények között el kell szállásolni, el kell látni, és kezelni kell.”

helyesen:

„Amennyiben a hatósági ellenőrzések azt jelzik, hogy valamely állat- vagy termékszállítmány kockázatot jelent az emberek, állatok vagy növények egészségére, az állatjólétre, illetve a GMO-k és a növényvédő szerek vonatkozásában a környezetre is, az ilyen szállítmányokat el kell különíteni vagy zárlat alá kell helyezni, és az érintett állatokat a további döntéshozatalig megfelelő körülmények között el kell szállásolni, el kell látni, és kezelni kell.”

| 37. | A 62. oldalon, a 68. cikk címében: |
| --- | --- |

37.

A 62. oldalon, a 68. cikk címében:

a következő szövegrész:

„
  A harmadik országból az Unióba beléptetett, nem megfelelő szállítmányokra vonatkozóan hozott határozatokat követő intézkedések
  ”

helyesen:

„
  A harmadik országból az Unióba beléptetett, nem megfelelő szállítmányokra vonatkozóan hozott döntéseket követő intézkedések
  ”.

| 38. | A 63. oldalon, a 69. cikk (1) bekezdésében: |
| --- | --- |

38.

A 63. oldalon, a 69. cikk (1) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   A szállítmányért felelős vállalkozónak az illetékes hatóságok által a 66. cikk (3) és (6) bekezdésével és a 67. cikkel összhangban elrendelt intézkedéseket haladéktalanul, de legfeljebb az attól számított 60 napon belül végre kell hajtania, hogy az illetékes hatóságok 66. cikk (5) bekezdésével összhangban értesítették őt a határozatukról. Az illetékes hatóságok 60 napnál rövidebb határidőt is megszabhatnak.”

helyesen:

„(1)   A szállítmányért felelős vállalkozónak az illetékes hatóságok által a 66. cikk (3) és (6) bekezdésével és a 67. cikkel összhangban elrendelt intézkedéseket haladéktalanul, de legfeljebb az attól számított 60 napon belül végre kell hajtania, hogy az illetékes hatóságok a 66. cikk (5) bekezdésével összhangban értesítették őt a döntésükről. Az illetékes hatóságok 60 napnál rövidebb határidőt is megszabhatnak.”

| 39. | A 63. oldalon, a 70. cikkben: |
| --- | --- |

39.

A 63. oldalon, a 70. cikkben:

a következő szövegrész:

„70. cikk

A 66., 67. és 68. cikk következetes alkalmazása

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján – gyakori vagy ismétlődő meg nem felelés vagy kockázatok esetén az illetékes hatóságok által követendő utasítások formájában – megállapítja az illetékes hatóságok által a 66., 67. és 68. cikkel összhangban hozott határozatoknak és intézkedéseknek, illetve kiadott végzéseknek az 59. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi határállomáson és az 53. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ellenőrző pontokon való következetes alkalmazását biztosító szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 145. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

helyesen:

„70. cikk

A 66., 67. és 68. cikk következetes alkalmazása

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján – gyakori vagy ismétlődő meg nem felelés vagy kockázatok esetén az illetékes hatóságok által követendő utasítások formájában – megállapítja az illetékes hatóságok által a 66., 67. és 68. cikkel összhangban hozott döntéseknek és megtett, valamint elrendelt intézkedéseknek az 59. cikk (1) bekezdésében említett valamennyi határállomáson és az 53. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett ellenőrző pontokon való következetes alkalmazását biztosító szabályokat. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 145. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.”

| 40. | A 69. oldalon, az 81. cikk d) pontjában: |
| --- | --- |

40.

A 69. oldalon, az 81. cikk d) pontjában:

a következő szövegrész:

| „d) | a felhatalmazással rendelkező szervezetek által azon hatósági ellenőrzések elvégzéséért az illetékes hatóságoknak felszámolt szolgáltatási költségek, amelyek végzésére felhatalmazták őket;” |
| --- | --- |

„d)

a felhatalmazással rendelkező szervezetek által azon hatósági ellenőrzések elvégzéséért az illetékes hatóságoknak felszámolt szolgáltatási költségek, amelyek végzésére felhatalmazták őket;”

helyesen:

| „d) | az átruházott feladatot ellátó szervezetek által azon hatósági ellenőrzések elvégzéséért az illetékes hatóságoknak felszámolt szolgáltatási költségek, amelyeket rájuk átruháztak;”. |
| --- | --- |

„d)

az átruházott feladatot ellátó szervezetek által azon hatósági ellenőrzések elvégzéséért az illetékes hatóságoknak felszámolt szolgáltatási költségek, amelyeket rájuk átruháztak;”.

| 41. | A 107. oldalon, 162. cikk 2. pontjában, az 1151/2012/EU rendelet 37. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában: |
| --- | --- |

41.

A 107. oldalon, 162. cikk 2. pontjában, az 1151/2012/EU rendelet 37. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b) pontjában:

a következő szövegrész:

| „b) | az (EU) 2017/... rendelet 3. cikkének 5. pontjában meghatározott felhatalmazással rendelkező szervezetek.” |
| --- | --- |

„b)

az (EU) 2017/... rendelet 3. cikkének 5. pontjában meghatározott felhatalmazással rendelkező szervezetek.”

helyesen:

| „b) | az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 5. pontjában meghatározott, átruházott feladatot ellátó szervezetek.”. |
| --- | --- |

„b)

az (EU) 2017/625 rendelet 3. cikkének 5. pontjában meghatározott, átruházott feladatot ellátó szervezetek.”.

| 42. | A 107. oldalon, a 162. cikk 4. pontjában, az 1151/2012/EU rendelet 39. cikkében: |
| --- | --- |

42.

A 107. oldalon, a 162. cikk 4. pontjában, az 1151/2012/EU rendelet 39. cikkében:

a következő szövegrész:

„»39. cikk

Harmadik országokban ellenőrzést végző, felhatalmazással rendelkező szervezetek

A harmadik országokban ellenőrzést végző, a 37. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, felhatalmazással rendelkező szervezeteket a»Megfelelőségértékelés: Termékek, folyamatok és szolgáltatások tanúsítását végző szervezetekre vonatkozó követelmények«elnevezésű, vonatkozó harmonizált szabvány alapján kell akkreditálni. Az említett felhatalmazással rendelkező szervezeteket egy, az Unión belüli nemzeti akkreditáló testület akkreditálhatja a 765/2008/EK rendeletnek megfelelően, vagy egy, az Unión kívüli olyan akkreditáló testület akkreditálhatja, amely a Nemzetközi Akkreditálási Fórum égisze alatt létrejött többoldalú elismerési megállapodás aláíró fele.«”

helyesen:

„»39. cikk

Harmadik országokban ellenőrzést végző, átruházott feladatot ellátó szervezetek

A harmadik országokban ellenőrzést végző, a 37. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett, átruházott feladatot ellátó szervezeteket a »Megfelelőségértékelés: Termékek, folyamatok és szolgáltatások tanúsítását végző szervezetekre vonatkozó követelmények« elnevezésű, vonatkozó harmonizált szabvány alapján kell akkreditálni. Az említett, átruházott feladatot ellátó szervezeteket egy, az Unión belüli nemzeti akkreditáló testület akkreditálhatja a 765/2008/EK rendeletnek megfelelően, vagy egy, az Unión kívüli olyan akkreditáló testület akkreditálhatja, amely a Nemzetközi Akkreditálási Fórum égisze alatt létrejött többoldalú elismerési megállapodás aláíró fele.«”

| 43. | A 110. oldalon, a 165. cikk (1) bekezdésének 4. pontjában, az (EU) 2016/2031 rendelet 25. cikke (2) bekezdésének a) pontjában: |
| --- | --- |

43.

A 110. oldalon, a 165. cikk (1) bekezdésének 4. pontjában, az (EU) 2016/2031 rendelet 25. cikke (2) bekezdésének a) pontjában:

a következő szövegrész:

„... az ugyanazon rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében említett, érintett felhatalmazással rendelkező szervezetek vagy természetes személyek, ...”

helyesen:

„... az ugyanazon rendelet 28. cikkének (1) bekezdésében említett, átruházott feladatot ellátó érintett szervezetek vagy természetes személyek, ...”.

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/102

---

Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének az élelmiszer-adalékok uniós jegyzékének létrehozásával történő módosításáról szóló, 1129/2011/EU rendelet magyar nyelvi változatának helyesbítéséről szóló, 2013. november 19-i 1152/2013/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 311., 2013. november 20.
  )

| 1. | A 103. oldalon az 1. cikkben, a helyesbített 1129/2011/EU bizottsági rendelet által módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának a II. csoportra vonatkozó sorában, a „Korlátozások/kivételek” oszlopban: |
| --- | --- |

1.

A 103. oldalon az 1. cikkben, a helyesbített 1129/2011/EU bizottsági rendelet által módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának a II. csoportra vonatkozó sorában, a „Korlátozások/kivételek” oszlopban:

a következő szövegrész:

„... surimi ...
  ”

helyesen:

„... surimi ...”.

| 2. | A 105. oldalon az 1. cikkben, a helyesbített 1129/2011/EU bizottsági rendelet által módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának az E160d E-számra vonatkozó második sorában, a „Korlátozások/kivételek” oszlopban: |
| --- | --- |

2.

A 105. oldalon az 1. cikkben, a helyesbített 1129/2011/EU bizottsági rendelet által módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának az E160d E-számra vonatkozó második sorában, a „Korlátozások/kivételek” oszlopban:

a következő szövegrész:

„... surimi ...
  ”

helyesen:

„... surimi ...”.

| 3. | A 106. oldalon az 1. cikkben, a helyesbített 1129/2011/EU bizottsági rendelet által módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának az E 338-452 E-számra vonatkozó első sorában, a „Korlátozások/kivételek” oszlopban: |
| --- | --- |

3.

A 106. oldalon az 1. cikkben, a helyesbített 1129/2011/EU bizottsági rendelet által módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának az E 338-452 E-számra vonatkozó első sorában, a „Korlátozások/kivételek” oszlopban:

a következő szövegrész:

„... surimi ...
  ”

helyesen:

„... surimi ...”.

---

| 2020.12.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 415/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 415/103

---

Helyesbítés az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a riboflavin (E 101) és a kosnil, kárminsav, kárminok (E 120) alumíniumlakkjainak bizonyos élelmiszer-kategóriákban való használata tekintetében történő módosításáról, valamint a 231/2012/EU rendelet mellékletének a riboflavinok (E 101) specifikációja vonatkozásában történő módosításáról szóló, 2014. augusztus 25-i 923/2014/EU bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 252., 2014. augusztus 26.
  )

A 14. oldalon az I. melléklet (2) pontja c) pontjának i. alpontjában, a módosított 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. részében, a 09.2 számú kategóriának a III. csoportra vonatkozó bejegyzése helyébe lépő szövegben:

a következő szövegrész:

„... surimi ...
  ”

helyesen:

„... surimi ...”.

---