# Az Európai Unió L 414/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 414 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. december 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 414

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. december 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2006 végrehajtási rendelete (2020. december 8.) a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótáknak a más állományok korábbi években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2007 végrehajtási rendelete (2020. december 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-dekanol, az 1,4-dimetil-naftalin, a 6-benziladenin, az acekinocil, az Adoxophyes orana granulovírus, az alumínium-szulfát, az amiszulbróm, az Aureobasidium pullulans (DSM 14940 és DSM 14941 törzs), az azadirachtin, a Bacillus pumilus QST 2808, a benalaxil-M, a bixafen, a bupirimát, a Candida oleophila O törzs, a cink-foszfid, a dinátrium-foszfonát, a ditianon, a dodin, az emamektin, a flubendiamid, a fluometuron, a flutriafol, a fluxapiroxad, a hexitiazox, az imazamox, az ipkonazol, az izoxaben, a kálium-foszfát, a kinmerak, a klórantraniliprol, az L-aszkorbinsav, a mészkén, a narancsolaj, a nátrium-ezüst-tioszulfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a pendimetalin, a penflufén, a pentiopirád, a piridalil, a piriofenon, a piroxszulam, a proszulfuron, a Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs, az S-abszcizinsav, a spinetoram, a spirotetramat, a Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse, a szedaxán, a szintofen, a tau-fluvalinát, a tebufenozid, a tembotrion, a tienkarbazon és a valifenalát hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2008 rendelete (2020. december 8.) a 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletnek az alkalmazási időszaka és egyéb releváns kiigazítások tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 15 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2009 végrehajtási határozata (2020. június 22.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a szerves oldószerekkel történő felületkezelés, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása tekintetében történő meghatározásáról
  (az értesítés a C(2020) 4050. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/2010 végrehajtási határozata (2020. december 8.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó bizonyos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 8910. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 79 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/2006 végrehajtási rendelete (2020. december 8.) a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótáknak a más állományok korábbi években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2020/2007 végrehajtási rendelete (2020. december 8.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-dekanol, az 1,4-dimetil-naftalin, a 6-benziladenin, az acekinocil, az Adoxophyes orana granulovírus, az alumínium-szulfát, az amiszulbróm, az Aureobasidium pullulans (DSM 14940 és DSM 14941 törzs), az azadirachtin, a Bacillus pumilus QST 2808, a benalaxil-M, a bixafen, a bupirimát, a Candida oleophila O törzs, a cink-foszfid, a dinátrium-foszfonát, a ditianon, a dodin, az emamektin, a flubendiamid, a fluometuron, a flutriafol, a fluxapiroxad, a hexitiazox, az imazamox, az ipkonazol, az izoxaben, a kálium-foszfát, a kinmerak, a klórantraniliprol, az L-aszkorbinsav, a mészkén, a narancsolaj, a nátrium-ezüst-tioszulfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a pendimetalin, a penflufén, a pentiopirád, a piridalil, a piriofenon, a piroxszulam, a proszulfuron, a Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs, az S-abszcizinsav, a spinetoram, a spirotetramat, a Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse, a szedaxán, a szintofen, a tau-fluvalinát, a tebufenozid, a tembotrion, a tienkarbazon és a valifenalát hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

Adoxophyes orana granulovírus

Aureobasidium pullulans

Bacillus pumilus

Candida oleophila

Paecilomyces fumosoroseus

Pseudomonas sp

Streptomyces lydicus

10

*

A Bizottság (EU) 2020/2008 rendelete (2020. december 8.) a 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletnek az alkalmazási időszaka és egyéb releváns kiigazítások tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

15

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/2009 végrehajtási határozata (2020. június 22.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a szerves oldószerekkel történő felületkezelés, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása tekintetében történő meghatározásáról
  (az értesítés a C(2020) 4050. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 4050. számú dokumentummal történt)

1

19

*

A Bizottság (EU) 2020/2010 végrehajtási határozata (2020. december 8.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó bizonyos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2020) 8910. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 8910. számú dokumentummal történt)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 414/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2006 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. december 8.)

a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótáknak a más állományok korábbi években való túlhalászása miatti csökkentéséről és az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (1), (2), (3) és (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2019. évi halászati kvótákat az (EU) 2018/1628 (2), az (EU) 2018/2025 (3), az (EU) 2018/2058 (4) és az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet (5) állapította meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2019. évi halászati kvótákat az (EU) 2018/1628 (2), az (EU) 2018/2025 (3), az (EU) 2018/2058 (4) és az (EU) 2019/124 tanácsi rendelet (5) állapította meg.

| (2) | A 2020. évi halászati kvótákat az (EU) 2018/2025, az (EU) 2019/1838 (6), az (EU) 2019/2236 (7) és az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (8) állapította meg. |
| --- | --- |

(2)

A 2020. évi halászati kvótákat az (EU) 2018/2025, az (EU) 2019/1838 (6), az (EU) 2019/2236 (7) és az (EU) 2020/123 tanácsi rendelet (8) állapította meg.

| (3) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében abban az esetben, ha a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit.

| (4) | Az (EU) 2020/1247 bizottsági végrehajtási rendelet (9) a korábbi években történt túlhalászás miatt csökkentette a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótákat. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/1247 bizottsági végrehajtási rendelet (9) a korábbi években történt túlhalászás miatt csökkentette a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótákat.

| (5) | Egyes tagállamok, nevezetesen Dánia, Franciaország és Spanyolország esetében azonban a túlhalászott állományokra vonatkozóan kiosztott kvóták csökkentését nem lehetett az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelettel érvényesíteni, mert e tagállamok 2020-ban nem rendelkeznek kvótával az említett állományokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

Egyes tagállamok, nevezetesen Dánia, Franciaország és Spanyolország esetében azonban a túlhalászott állományokra vonatkozóan kiosztott kvóták csökkentését nem lehetett az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelettel érvényesíteni, mert e tagállamok 2020-ban nem rendelkeznek kvótával az említett állományokra vonatkozóan.

| (6) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy ha a túlhalászott állomány tekintetében a túlhalászást követő évben nem alkalmazható a kvótacsökkentés, mert az adott tagállam nem rendelkezik kvótával az adott állományra, a csökkentést – az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően – az ugyanazon földrajzi területen előforduló vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró egyéb állományokra vonatkozóan kell alkalmazni. Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése szerinti kvótacsökkentésre vonatkozó iránymutatást (a továbbiakban: iránymutatás) tartalmazó, 2012/C 72/07 számú bizottsági közlemény (10) szerint az ilyen csökkentéseket lehetőleg a következő évre vagy évekre megállapított kvótákra kell alkalmazni az olyan állományok tekintetében kiosztott kvótákra vonatkozóan, amelyekre a kvótát túlhalászó flotta halászik. |
| --- | --- |

(6)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdése előírja, hogy ha a túlhalászott állomány tekintetében a túlhalászást követő évben nem alkalmazható a kvótacsökkentés, mert az adott tagállam nem rendelkezik kvótával az adott állományra, a csökkentést – az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően – az ugyanazon földrajzi területen előforduló vagy ugyanolyan kereskedelmi értékkel bíró egyéb állományokra vonatkozóan kell alkalmazni. Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése szerinti kvótacsökkentésre vonatkozó iránymutatást (a továbbiakban: iránymutatás) tartalmazó, 2012/C 72/07 számú bizottsági közlemény (10) szerint az ilyen csökkentéseket lehetőleg a következő évre vagy évekre megállapított kvótákra kell alkalmazni az olyan állományok tekintetében kiosztott kvótákra vonatkozóan, amelyekre a kvótát túlhalászó flotta halászik.

| (7) | Az érintett tagállamokkal egyeztetés folyt bizonyos olyan csökkentésekről, amelyek a túlhalászott állományoktól eltérő állományokra kiosztott kvótákat érintik. |
| --- | --- |

(7)

Az érintett tagállamokkal egyeztetés folyt bizonyos olyan csökkentésekről, amelyek a túlhalászott állományoktól eltérő állományokra kiosztott kvótákat érintik.

| (8) | Ezen túlmenően egyes, az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletben előírt kvótacsökkentések meghaladják a kiigazított 2020-as kvóták mértékét, ezért az ilyen csökkentéseket nem lehet teljes mértékben végrehajtani az említett év tekintetében. Az iránymutatás szerint a fennmaradó mennyiségeket a későbbi években rendelkezésre álló kiigazított kvótákból kell levonni egészen addig, amíg a teljes túlhalászott mennyiségnek megfelelő összeget vissza nem térítik. |
| --- | --- |

(8)

Ezen túlmenően egyes, az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletben előírt kvótacsökkentések meghaladják a kiigazított 2020-as kvóták mértékét, ezért az ilyen csökkentéseket nem lehet teljes mértékben végrehajtani az említett év tekintetében. Az iránymutatás szerint a fennmaradó mennyiségeket a későbbi években rendelkezésre álló kiigazított kvótákból kell levonni egészen addig, amíg a teljes túlhalászott mennyiségnek megfelelő összeget vissza nem térítik.

| (9) | Ezenkívül a spanyol halászati hatóságok felfedezték, hogy helytelenek voltak a nagyszemű tonhal (BET/ATLANT) Atlanti-óceánon túlhalászott mennyiségének kiszámításához használt 2019-es fogási adatok, így Spanyolország valójában kisebb mértékben lépte túl kvótáját, mint amennyi az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelettel levonásra került. Ezért ki kell igazítani az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletben rögzített fogási adatokat, kvótafelhasználási arányt, túlhalászott mennyiségeket és az Atlanti-óceánban élő nagyszemű tonhalra vonatkozó 2020. évi spanyol kvótát érintő csökkentést. |
| --- | --- |

(9)

Ezenkívül a spanyol halászati hatóságok felfedezték, hogy helytelenek voltak a nagyszemű tonhal (BET/ATLANT) Atlanti-óceánon túlhalászott mennyiségének kiszámításához használt 2019-es fogási adatok, így Spanyolország valójában kisebb mértékben lépte túl kvótáját, mint amennyi az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelettel levonásra került. Ezért ki kell igazítani az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletben rögzített fogási adatokat, kvótafelhasználási arányt, túlhalászott mennyiségeket és az Atlanti-óceánban élő nagyszemű tonhalra vonatkozó 2020. évi spanyol kvótát érintő csökkentést.

| (10) | Portugália 2019-ben túlhalászta az Atlanti-óceánban az é. sz. 5°-tól északra élő germonállományra (ALB/AN05N) vonatkozó kvótáját. 2020. július 14-i levelében Portugália kérte a kvótacsökkentés két évre történő szétosztását. Az iránymutatás 3. pontjának c) alpontja szerint a két vagy több évre elosztott kvótacsökkentés elfogadható, amennyiben az érintett állománnyal kapcsolatos, a visszatérítésre vonatkozóan (például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által) meghatározott nemzetközi szabályok ezt lehetővé teszik. Figyelembe véve a Portugália által szolgáltatott információkat, valamint tekintettel arra, hogy az ICCAT 16-06. számú, az észak-atlanti germonra vonatkozó többéves állományvédelmi és -gazdálkodási programmal kapcsolatos kiegészítő ajánlásának (11) a 7. pontja értelmében a szerződő felek 2019-es éves kvótáját/fogási határértékét meghaladó mennyiséget a 2021. kiigazítási év során vagy az előtt le kell vonni a vonatkozó kvótából/fogásmennyiségből, indokolt rendelkezni arról, hogy – a vonatkozó szorzótényezőkkel együtt számított – levonandó mennyiség egyenlő arányban kerüljön megosztásra a két év között. Az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletben 2020-ra vonatkozóan előírt kvótacsökkentést ezért indokolt kiigazítani. |
| --- | --- |

(10)

Portugália 2019-ben túlhalászta az Atlanti-óceánban az é. sz. 5°-tól északra élő germonállományra (ALB/AN05N) vonatkozó kvótáját. 2020. július 14-i levelében Portugália kérte a kvótacsökkentés két évre történő szétosztását. Az iránymutatás 3. pontjának c) alpontja szerint a két vagy több évre elosztott kvótacsökkentés elfogadható, amennyiben az érintett állománnyal kapcsolatos, a visszatérítésre vonatkozóan (például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által) meghatározott nemzetközi szabályok ezt lehetővé teszik. Figyelembe véve a Portugália által szolgáltatott információkat, valamint tekintettel arra, hogy az ICCAT 16-06. számú, az észak-atlanti germonra vonatkozó többéves állományvédelmi és -gazdálkodási programmal kapcsolatos kiegészítő ajánlásának (11) a 7. pontja értelmében a szerződő felek 2019-es éves kvótáját/fogási határértékét meghaladó mennyiséget a 2021. kiigazítási év során vagy az előtt le kell vonni a vonatkozó kvótából/fogásmennyiségből, indokolt rendelkezni arról, hogy – a vonatkozó szorzótényezőkkel együtt számított – levonandó mennyiség egyenlő arányban kerüljön megosztásra a két év között. Az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletben 2020-ra vonatkozóan előírt kvótacsökkentést ezért indokolt kiigazítani.

| (11) | További frissítésekre vagy korrekciókra kerülhet sor, amennyiben a tagállamok által az 1224/2009/EK rendelet 33. cikke alapján a jelenlegi vagy a korábbi tárgyidőszak tekintetében bejelentett fogási számadatokban hibákra, kihagyásokra vagy téves bejelentésekre derül fény. |
| --- | --- |

(11)

További frissítésekre vagy korrekciókra kerülhet sor, amennyiben a tagállamok által az 1224/2009/EK rendelet 33. cikke alapján a jelenlegi vagy a korábbi tárgyidőszak tekintetében bejelentett fogási számadatokban hibákra, kihagyásokra vagy téves bejelentésekre derül fény.

| (12) | Az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/2025, az (EU) 2019/1838, az (EU) 2019/2236 és az (EU) 2020/123 rendeletben megállapított és e rendelet I. mellékletében szereplő 2020. évi halászati kvóták az alternatív állományok tekintetében a szóban forgó mellékletben megállapított levonások alkalmazásával csökkennek.

2. cikk

Az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/1628 rendelete (2018. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról, valamint az egyéb vizekben élő állomány vonatkozásában meghatározott bizonyos halászati lehetőség tekintetében az (EU) 2018/120 rendelet módosításáról (HL L 272., 2018.10.31., 1. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2018/2025 rendelete (2018. december 17.) az uniós halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2019. és 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 7. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2018/2058 rendelete (2018. december 17.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról (HL L 329., 2018.12.27., 8. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2019/124 rendelete (2019. január 30.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2019. évre történő meghatározásáról (HL L 29., 2019.1.31., 1. o.).

5

(6)  A Tanács (EU) 2019/1838 rendelete (2019. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 281., 2019.10.31., 1. o.).

6

(7)  A Tanács (EU) 2019/2236 rendelete (2019. december 16.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 336., 2019.12.30., 14. o.).

7

(8)  A Tanács (EU) 2020/123 rendelete (2020. január 27.) egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2020.1.30., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 2.) a bizonyos állományok tekintetében 2020-ban rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről (HL L 288., 2020.9.3., 21. o.).

9

(10)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1), (2) és (5) bekezdése szerinti kvótacsökkentéshez (2012/C 72/07) (HL C 72., 2012.3.10., 27. o.).

10

(11)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2016-06-e.pdf

11

---

I. MELLÉKLET

A 2020. ÉVI HALÁSZATI KVÓTÁK ALTERNATÍV ÁLLOMÁNYOKAT ÉRINTŐ CSÖKKENTÉSE

| TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOK | | ALTERNATÍV ÁLLOMÁNYOK |
| --- | --- | --- |
| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | A túlhalászott állomány tekintetében megállapított 2020-as halászati kvótából le nem vonható mennyiség (kilogrammban) | | Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | Az alternatív állományok tekintetében megállapított 2020-as halászati kvótából levonandó mennyiség (kilogrammban) |
| DK | POK | 1N2AB. | fekete tőkehal | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 33 968 | | DK | HER | 1/2- | hering | az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei | 33 968 |
| ES | GHL | 1N2AB. | grönlandi laposhal | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 18 338 | | ES | REB | 1N2AB. | vörös álsügérek | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | egyéb fajok | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 3 895 | | ES | REB | 1N2AB. | vörös álsügérek | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | fekete tőkehal | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 2 607 | | ES | REB | 1N2AB. | vörös álsügérek | az 1 és 2 övezet norvég vizei | 2 607 |
| FR | SWO | AS05N | kardhal | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól délre | 3 500 | | FR | ALB | AS05N | germon (déli állomány) | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra | 3 500 |

TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOK

ALTERNATÍV ÁLLOMÁNYOK

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

A túlhalászott állomány tekintetében megállapított 2020-as halászati kvótából le nem vonható mennyiség (kilogrammban)

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

Az alternatív állományok tekintetében megállapított 2020-as halászati kvótából levonandó mennyiség (kilogrammban)

DK

POK

1N2AB.

fekete tőkehal

az 1 és 2 övezet norvég vizei

33 968

DK

HER

1/2-

hering

az 1 és 2 övezet uniós, Feröer szigeteki, norvég és nemzetközi vizei

33 968

ES

GHL

1N2AB.

grönlandi laposhal

az 1 és 2 övezet norvég vizei

18 338

ES

REB

1N2AB.

vörös álsügérek

az 1 és 2 övezet norvég vizei

18 338

ES

OTH

1N2AB.

egyéb fajok

az 1 és 2 övezet norvég vizei

3 895

ES

REB

1N2AB.

vörös álsügérek

az 1 és 2 övezet norvég vizei

3 895

ES

POK

1N2AB.

fekete tőkehal

az 1 és 2 övezet norvég vizei

2 607

ES

REB

1N2AB.

vörös álsügérek

az 1 és 2 övezet norvég vizei

2 607

FR

SWO

AS05N

kardhal

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól délre

3 500

FR

ALB

AS05N

germon (déli állomány)

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

3 500

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2020/1247 végrehajtási rendelet mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

„MELLÉKLET

A TÚLHALÁSZOTT ÁLLOMÁNYOKRA VONATKOZÓ 2020. ÉVI HALÁSZATI KVÓTÁK CSÖKKENTÉSE

| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | 2019. évi kiinduló kvóta (kilogrammban) | 2019. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1) | 2019. évi teljes kifogott mennyiség (kilogrammban) | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított kvótafelhasználás | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban) | Szorzótényező (2) | Kiegészítő szorzótényező (3)
  ,
   (4) | Az előző év(ek)ről fennmaradó csökkentések (5) (kilogrammban) | A 2020-as és későbbi évekre vonatkozó halászati kvótákat érintő csökkentések (6)(kilogrammban) | A túlhalászott állományokra vonatkozó 2020-as kvóták csökkentése (7)(kilogrammban) | Az alternatív állományokra vonatkozó 2020-as kvóták csökkentése (kilogrammban) | A 2021-es és későbbi évekre vonatkozó halászati kvótákból kell levonni (kilogrammban) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | hering | az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 | 1 721 170 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | makréla | 3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 | 683 557 | / | / |
| DK | MAC | 2CX14- | makréla | 6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 | 5 457 | / | / |
| DK | MAC | 2A34. | makréla | 3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 | 691 561 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | makréla | a 2a és 4a övezet norvég vizei | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 | 945 122 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | fekete tőkehal | az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 | / | 33 968 | / |
| ES | BET | ATLANT | nagyszemű tonhal | Atlanti-óceán | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 090 055 | 101,67 % | 148 904 | / | C (8) | / | 148 904 | 148 904 | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | közönséges tőkehal | 1 és 2b | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 | 7 274 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | grönlandi laposhal | az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 | / | 18 338 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | egyéb fajok | az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 | / | 3 895 | / |
| ES | POK | 1N2AB. | fekete tőkehal | az 1 és 2 övezet norvég vizei | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 | / | 2 607 | / |
| ES | RED | N3LN. | vörös álsügérek | NAFO 3LN | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 | 2 706 | / | / |
| ES | RJU | 9-C. | cifra rája | az ICES 9 övezet uniós vizei | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511 (9) | N/A | N/A | 2 067 | 2 067 | 0 | / | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | nagyszemű tonhal | Atlanti-óceán | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 | 883 747 | / | / |
| FR | RJE | 7FG. | csíkos rája | a 7f és 7 g övezet uniós vizei | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 | 1 086 | / | / |
| FR | RJU | 7DE. | cifra rája | a 7d és 7e övezet uniós vizei | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 | 9 718 | / | / |
| FR | SWO | AS05N | kardhal | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól délre | / | / | 3 500 | N/A | 3 500 | / | / | / | 3 500 | / | 3 500 | / |
| GB | COD | N1GL14 | közönséges tőkehal | a NAFO 1F övezet grönlandi vizei és az 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizei | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 | 4 167 | / | / |
| GB | HER | 4AB. | hering | az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 | 287 432 | / | / |
| GB | MAC | 2CX14- | makréla | 6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (8) | / | 8 304 059 | 8 304 059 | / | / |
| GB | RJU | 7DE. | cifra rája | a 7d és 7e övezet uniós vizei | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 | 1 933 | / | / |
| EL | BFT | AE45WM | kékúszójú tonhal | Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tenger | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (8) | / | 8 580 | 8 580 | / | / |
| IE | ALB | AN05N | germon (északi állomány) | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (8) | / | 97 750 | 97 750 | / | / |
| NL | HER | 4CXB7D | hering | 4c, 7d a blackwateri állomány kivételével | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 | 15 176 | / | / |
| NL | MAC | 2A34. | makréla | 3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 | 725 654 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | germon (északi állomány) | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 | 635 513 (10) | / | 635 513  (10) |
| PT | ALF | 3X14- | nyálkásfejű halak | a 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (8) | / | 7 722 | 7 722 | / | / |
| PT | BUM | ATLANT | kormos marlin | Atlanti-óceán | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 | 16 410 | / | / |
| PT | RJU | 9-C. | cifra rája | az ICES 9 övezet uniós vizei | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 | 2 884 | / | / |
| PT | SWO | AN05N | kardhal | Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 | 3 943 | / | / |
| SE | MAC | 2A34. | makréla | 3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 | 130 636 | / | / |

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

2019. évi kiinduló kvóta (kilogrammban)

2019. évi engedélyezett kirakodások (teljes kiigazított mennyiség kilogrammban) (1)

2019. évi teljes kifogott mennyiség (kilogrammban)

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított kvótafelhasználás

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás (kilogrammban)

Szorzótényező (2)

Kiegészítő szorzótényező (3)
  ,
   (4)

Az előző év(ek)ről fennmaradó csökkentések (5) (kilogrammban)

A 2020-as és későbbi évekre vonatkozó halászati kvótákat érintő csökkentések (6)(kilogrammban)

A túlhalászott állományokra vonatkozó 2020-as kvóták csökkentése (7)(kilogrammban)

Az alternatív állományokra vonatkozó 2020-as kvóták csökkentése (kilogrammban)

A 2021-es és későbbi évekre vonatkozó halászati kvótákból kell levonni (kilogrammban)

DE

HER

4AB.

hering

az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

1 721 170

/

/

DE

MAC

2CX14-

makréla

3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

683 557

/

/

DK

MAC

2CX14-

makréla

6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

5 457

/

/

DK

MAC

2A34.

makréla

3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

691 561

/

/

DK

MAC

2A4A-N

makréla

a 2a és 4a övezet norvég vizei

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

945 122

/

/

DK

POK

1N2AB.

fekete tőkehal

az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

/

33 968

/

ES

BET

ATLANT

nagyszemű tonhal

Atlanti-óceán

9 415 300

8 941 151

9 090 055

101,67 %

148 904

/

C (8)

/

148 904

148 904

/

/

ES

COD

1/2B.

közönséges tőkehal

1 és 2b

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

7 274

/

/

ES

GHL

1N2AB.

grönlandi laposhal

az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

/

18 338

/

ES

OTH

1N2AB.

egyéb fajok

az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

/

3 895

/

ES

POK

1N2AB.

fekete tőkehal

az 1 és 2 övezet norvég vizei

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

/

2 607

/

ES

RED

N3LN.

vörös álsügérek

NAFO 3LN

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

2 706

/

/

ES

RJU

9-C.

cifra rája

az ICES 9 övezet uniós vizei

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511 (9)

N/A

N/A

2 067

2 067

0

/

2 067

FR

BET

ATLANT

nagyszemű tonhal

Atlanti-óceán

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

883 747

/

/

FR

RJE

7FG.

csíkos rája

a 7f és 7 g övezet uniós vizei

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

1 086

/

/

FR

RJU

7DE.

cifra rája

a 7d és 7e övezet uniós vizei

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

9 718

/

/

FR

SWO

AS05N

kardhal

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól délre

/

/

3 500

N/A

3 500

/

/

/

3 500

/

3 500

/

GB

COD

N1GL14

közönséges tőkehal

a NAFO 1F övezet grönlandi vizei és az 5, 12 és 14 övezet grönlandi vizei

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

4 167

/

/

GB

HER

4AB.

hering

az ICES 4 övezetnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós és norvég vizei

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

287 432

/

/

GB

MAC

2CX14-

makréla

6, 7, 8a, 8b, 8d és 8e; az 5b övezet uniós és nemzetközi vizei; a 2a, 12 és 14 övezet nemzetközi vizei

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (8)

/

8 304 059

8 304 059

/

/

GB

RJU

7DE.

cifra rája

a 7d és 7e övezet uniós vizei

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

1 933

/

/

EL

BFT

AE45WM

kékúszójú tonhal

Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és a Földközi-tenger

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (8)

/

8 580

8 580

/

/

IE

ALB

AN05N

germon (északi állomány)

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (8)

/

97 750

97 750

/

/

NL

HER

4CXB7D

hering

4c, 7d a blackwateri állomány kivételével

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

15 176

/

/

NL

MAC

2A34.

makréla

3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

725 654

/

/

PT

ALB

AN05N

germon (északi állomány)

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

635 513 (10)

/

635 513  (10)

PT

ALF

3X14-

nyálkásfejű halak

a 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 és 14 övezet uniós és nemzetközi vizei

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (8)

/

7 722

7 722

/

/

PT

BUM

ATLANT

kormos marlin

Atlanti-óceán

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

16 410

/

/

PT

RJU

9-C.

cifra rája

az ICES 9 övezet uniós vizei

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

2 884

/

/

PT

SWO

AN05N

kardhal

Atlanti-óceán az é. sz. 5°-tól északra

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

3 943

/

/

SE

MAC

2A34.

makréla

3a és 4; a 2a, 3b, 3c övezet és az ICES 22–32 alkörzetek uniós vizei

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

130 636

/

/

---

(1)  A halászati lehetőségeket meghatározó vonatkozó rendeletek értelmében a halászati lehetőségek 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.) 16. cikkének (8) bekezdése szerinti cseréjének, a 847/96/EK tanácsi rendelet (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.) 4. cikkének (2) bekezdése és az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint 2018-ről 2019-ra átcsoportosított kvótáknak, valamint a halászati lehetőségek 1224/2009/EK rendelet 37., illetve 105. cikke szerinti újrakiosztásának és csökkentésének a figyelembevétele után valamely tagállam számára rendelkezésre álló kvóták.

1

(2)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A túlhalászás × 1,00 mértékű levonás alkalmazandó minden olyan esetben, amikor a túlhalászott mennyiség legfeljebb 100 tonna.

2

(3)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikke (3) bekezdésének megfelelően, amennyiben a túlhalászás mértéke a 10 %-ot meghaladja.

3

(4)  Az „A” azt jelzi, hogy 1,5-es kiegészítő szorzótényezőt alkalmaztak a 2017., a 2018. és a 2019. évi folyamatos túlhalászás miatt. A „C” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak, mivel a faj valamely többéves terv hatálya alá tartozik.

4

(5)  Az előző év(ek)ből fennmaradó mennyiségek.

5

(6)  2020-ban alkalmazandó csökkentések.

6

(7)  Azok a 2020-ban alkalmazandó csökkentések, amelyek a 2020. szeptember 10-én rendelkezésre álló kvóta alapján ténylegesen alkalmazhatók voltak.

7

(8)  További szorzótényező nem alkalmazandó, mivel a túlhalászás mértéke nem haladja meg az engedélyezett kirakodások 10 %-át.

8

(9)  Az egy tonna alatti mennyiségek figyelmen kívül hagyásával.

9

(10)  Portugália kérésére a 2020-ban esedékes 1 271 026 kilogramm csökkentés egyenlően oszlik meg két év (2020 és 2021) között.

10

---

| 2020.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 414/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 414/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2007 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. december 8.)

az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1-dekanol, az 1,4-dimetil-naftalin, a 6-benziladenin, az acekinocil, az Adoxophyes orana granulovírus, az alumínium-szulfát, az amiszulbróm, az Aureobasidium pullulans (DSM 14940 és DSM 14941 törzs), az azadirachtin, a Bacillus pumilus QST 2808, a benalaxil-M, a bixafen, a bupirimát, a Candida oleophila O törzs, a cink-foszfid, a dinátrium-foszfonát, a ditianon, a dodin, az emamektin, a flubendiamid, a fluometuron, a flutriafol, a fluxapiroxad, a hexitiazox, az imazamox, az ipkonazol, az izoxaben, a kálium-foszfát, a kinmerak, a klórantraniliprol, az L-aszkorbinsav, a mészkén, a narancsolaj, a nátrium-ezüst-tioszulfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a pendimetalin, a penflufén, a pentiopirád, a piridalil, a piriofenon, a piroxszulam, a proszulfuron, a Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs, az S-abszcizinsav, a spinetoram, a spirotetramat, a Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse, a szedaxán, a szintofen, a tau-fluvalinát, a tebufenozid, a tembotrion, a tienkarbazon és a valifenalát hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke első bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet szerint jóváhagyottnak tekintendő hatóanyagokat, B. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagokat, E. része pedig meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében helyettesítésre jelölt anyagként jóváhagyott hatóanyagokat. |
| --- | --- |

(1)

Az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) mellékletének A. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet szerint jóváhagyottnak tekintendő hatóanyagokat, B. része meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagokat, E. része pedig meghatározza az 1107/2009/EK rendelet értelmében helyettesítésre jelölt anyagként jóváhagyott hatóanyagokat.

| (2) | Az 1-dekanol, a 6-benziladenin, az acekinocil, az alumínium-szulfát, az amiszulbróm, az azadirachtin, a bupirimát, a Candida oleophila O törzs, a cink-foszfid, a ditianon, a dodin, az emamektin, a flubendiamid, a fluometuron, a flutriafol, a hexitiazox, az imazamox, az ipkonazol, az izoxaben, a kinmerak, a klórantraniliprol, az L-aszkorbinsav, a mészkén, a narancsolaj, a nátrium-ezüst-tioszulfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a pendimetalin, a proszulfuron, az S-abszcizinsav, a spinetoram, a spirotetramat, a szintofen, a tau-fluvalinát, a tebufenozid, a tembotrion, a tienkarbazon és a valifenalát hatóanyagok jóváhagyásai 2024. április 30. és 2024. október 31. között lejárnak. Mivel azonban az (EU) 2020/1740 bizottsági végrehajtási rendelet (3) alkalmazandó lesz ezekre a hatóanyagokra, és 3 hónappal előre fogja hozni a jóváhagyás meghosszabbítását alátámasztó dokumentáció benyújtásának időpontját, rendelkezni kell azok jóváhagyási időtartamának rövid meghosszabbításáról annak érdekében, hogy a dokumentáció benyújtásának a 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) előírt időpontja változatlan maradjon, mivel a kérelmezőknek időre van szükségük ahhoz, hogy a dokumentációt az előírt formátumban elkészítsék és benyújtsák. |
| --- | --- |

(2)

Az 1-dekanol, a 6-benziladenin, az acekinocil, az alumínium-szulfát, az amiszulbróm, az azadirachtin, a bupirimát, a Candida oleophila O törzs, a cink-foszfid, a ditianon, a dodin, az emamektin, a flubendiamid, a fluometuron, a flutriafol, a hexitiazox, az imazamox, az ipkonazol, az izoxaben, a kinmerak, a klórantraniliprol, az L-aszkorbinsav, a mészkén, a narancsolaj, a nátrium-ezüst-tioszulfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a pendimetalin, a proszulfuron, az S-abszcizinsav, a spinetoram, a spirotetramat, a szintofen, a tau-fluvalinát, a tebufenozid, a tembotrion, a tienkarbazon és a valifenalát hatóanyagok jóváhagyásai 2024. április 30. és 2024. október 31. között lejárnak. Mivel azonban az (EU) 2020/1740 bizottsági végrehajtási rendelet (3) alkalmazandó lesz ezekre a hatóanyagokra, és 3 hónappal előre fogja hozni a jóváhagyás meghosszabbítását alátámasztó dokumentáció benyújtásának időpontját, rendelkezni kell azok jóváhagyási időtartamának rövid meghosszabbításáról annak érdekében, hogy a dokumentáció benyújtásának a 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (4) előírt időpontja változatlan maradjon, mivel a kérelmezőknek időre van szükségük ahhoz, hogy a dokumentációt az előírt formátumban elkészítsék és benyújtsák.

| (3) | Ezenkívül az emamektin esetében a kérelmező által szolgáltatott információkból úgy tűnik, hogy a hosszabbítási dokumentáció elkészítése a Covid19-világjárvány miatt késedelmet szenvedett, annak ellenére, hogy a kérelmező mindent megtett a késedelem csökkentése érdekében. Az emamektin vonatkozásában kijelölt jelentéstevő tagállam, Hollandia kivételesen beleegyezett abba, hogy 2021. november 30-ig elfogadja az (EU) 2020/1740 végrehajtási rendeletben előírt, a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelem benyújtását. Ezért az emamektin jóváhagyási időtartamát erre a kiegészítő időszakra való tekintettel is meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül az emamektin esetében a kérelmező által szolgáltatott információkból úgy tűnik, hogy a hosszabbítási dokumentáció elkészítése a Covid19-világjárvány miatt késedelmet szenvedett, annak ellenére, hogy a kérelmező mindent megtett a késedelem csökkentése érdekében. Az emamektin vonatkozásában kijelölt jelentéstevő tagállam, Hollandia kivételesen beleegyezett abba, hogy 2021. november 30-ig elfogadja az (EU) 2020/1740 végrehajtási rendeletben előírt, a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelem benyújtását. Ezért az emamektin jóváhagyási időtartamát erre a kiegészítő időszakra való tekintettel is meg kell hosszabbítani.

| (4) | Ezenkívül a klórantraniliprol esetében a kérelmező által szolgáltatott információkból úgy tűnik, hogy a meghosszabbítása iránti kérelem elkészítése a Covid19-világjárvány miatt késedelmet szenvedett, annak ellenére, hogy a kérelmező mindent megtett a késedelem csökkentése érdekében. A klórantraniliprol vonatkozásában kijelölt jelentéstevő tagállam, Írország kivételesen beleegyezett abba, hogy 2021. december 31-ig elfogadja az (EU) 2020/1740 végrehajtási rendeletben előírt, a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelem benyújtását. Ezért a klórantraniliprol jóváhagyási időtartamát erre a kiegészítő időszakra való tekintettel is meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül a klórantraniliprol esetében a kérelmező által szolgáltatott információkból úgy tűnik, hogy a meghosszabbítása iránti kérelem elkészítése a Covid19-világjárvány miatt késedelmet szenvedett, annak ellenére, hogy a kérelmező mindent megtett a késedelem csökkentése érdekében. A klórantraniliprol vonatkozásában kijelölt jelentéstevő tagállam, Írország kivételesen beleegyezett abba, hogy 2021. december 31-ig elfogadja az (EU) 2020/1740 végrehajtási rendeletben előírt, a jóváhagyás meghosszabbítása iránti kérelem benyújtását. Ezért a klórantraniliprol jóváhagyási időtartamát erre a kiegészítő időszakra való tekintettel is meg kell hosszabbítani.

| (5) | A C/2018/3434 bizottsági végrehajtási határozat (5) kidolgozott egy olyan munkaprogramot, amely csoportosítja a hasonló hatóanyagokat, és az emberek és állatok egészségét, valamint a környezetet érintő biztonsági megfontolásokon alapuló prioritásokat határoz meg. |
| --- | --- |

(5)

A C/2018/3434 bizottsági végrehajtási határozat (5) kidolgozott egy olyan munkaprogramot, amely csoportosítja a hasonló hatóanyagokat, és az emberek és állatok egészségét, valamint a környezetet érintő biztonsági megfontolásokon alapuló prioritásokat határoz meg.

| (6) | A felelősségnek és a munkának a jelentéstevőként és társjelentéstevőként közreműködő tagállamok közti kiegyensúlyozott megosztása érdekében, valamint figyelembe véve az értékeléshez és a döntéshozatalhoz szükséges rendelkezésre álló erőforrásokat, egyes hatóanyagok jóváhagyási időtartamát a C/2018/3434 végrehajtási határozatban meghatározottak szerint meg kell hosszabbítani. Az 1,4-dimetil-naftalin, az Adoxophyes orana granulovírus, az Aureobasidium pullulanst (DSM 14940 és DSM 14941 törzs), a Bacillus pumilus QST 2808, a benalaxil-M, a piridalil, a piriofenon, piroxszulam, a Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs és a Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse jóváhagyási időtartamát egy évvel meg kell hosszabbítani. Ugyanezen okokból helyénvaló a bixafen, a Candida oleophila O törzs, a dinátrium-foszfonát, a fluxapiroxad, a kálium-foszfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a penflufén, a pentiopirád és a szedaxán hatóanyagok jóváhagyási időtartamát egy-három évvel meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(6)

A felelősségnek és a munkának a jelentéstevőként és társjelentéstevőként közreműködő tagállamok közti kiegyensúlyozott megosztása érdekében, valamint figyelembe véve az értékeléshez és a döntéshozatalhoz szükséges rendelkezésre álló erőforrásokat, egyes hatóanyagok jóváhagyási időtartamát a C/2018/3434 végrehajtási határozatban meghatározottak szerint meg kell hosszabbítani. Az 1,4-dimetil-naftalin, az Adoxophyes orana granulovírus, az Aureobasidium pullulanst (DSM 14940 és DSM 14941 törzs), a Bacillus pumilus QST 2808, a benalaxil-M, a piridalil, a piriofenon, piroxszulam, a Pseudomonas sp. DSMZ 13134 törzs és a Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse jóváhagyási időtartamát egy évvel meg kell hosszabbítani. Ugyanezen okokból helyénvaló a bixafen, a Candida oleophila O törzs, a dinátrium-foszfonát, a fluxapiroxad, a kálium-foszfát, a Paecilomyces fumosoroseus FE 9901 törzs, a penflufén, a pentiopirád és a szedaxán hatóanyagok jóváhagyási időtartamát egy-három évvel meghosszabbítani.

| (7) | Az 540/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az 540/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikke első bekezdésének céljára, azokban az esetekben, amikor az e rendelet mellékletében meghatározott lejárati időpont előtt 3 évvel nem nyújtanak be az (EU) 2020/1740 végrehajtási rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelő, jóváhagyás meghosszabbítására irányuló kérelmet, a Bizottság a lejárat időpontjaként vagy az e rendelet elfogadása előtt érvényben lévő időpontot állítja vissza, vagy az azt követő lehető legkorábbi időpontot határozza meg. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikke első bekezdésének céljára, azokban az esetekben, amikor az e rendelet mellékletében meghatározott lejárati időpont előtt 3 évvel nem nyújtanak be az (EU) 2020/1740 végrehajtási rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelő, jóváhagyás meghosszabbítására irányuló kérelmet, a Bizottság a lejárat időpontjaként vagy az e rendelet elfogadása előtt érvényben lévő időpontot állítja vissza, vagy az azt követő lehető legkorábbi időpontot határozza meg.

| (9) | Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikkének első bekezdésében foglalt célra, amikor a Bizottság olyan rendeletet fogad el, amelynek értelmében az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyása nem hosszabbítható meg, mivel a jóváhagyás feltételei nem teljesülnek, a Bizottság a lejárat időpontjaként vagy az e rendelet elfogadása előtt érvényben lévő időpontot, vagy azon rendelet elfogadásának időpontját határozza meg, amelynek értelmében a hatóanyag jóváhagyása nem hosszabbítható meg – attól függően, melyik időpont a későbbi. Azokban az esetekben, amikor a Bizottság az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó rendeletet fogad el – a körülményeknek megfelelően – a lehető legkorábbi alkalmazási időpontot tűzi ki. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az 1107/2009/EK rendelet 17. cikkének első bekezdésében foglalt célra, amikor a Bizottság olyan rendeletet fogad el, amelynek értelmében az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyása nem hosszabbítható meg, mivel a jóváhagyás feltételei nem teljesülnek, a Bizottság a lejárat időpontjaként vagy az e rendelet elfogadása előtt érvényben lévő időpontot, vagy azon rendelet elfogadásának időpontját határozza meg, amelynek értelmében a hatóanyag jóváhagyása nem hosszabbítható meg – attól függően, melyik időpont a későbbi. Azokban az esetekben, amikor a Bizottság az e rendelet mellékletében említett valamely hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó rendeletet fogad el – a körülményeknek megfelelően – a lehető legkorábbi alkalmazási időpontot tűzi ki.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/1740 végrehajtási rendelete (2020. november 20.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról és a 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 392., 2020.11.23., 20. o.).

3

(4)  A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).

4

(5)  A Bizottság végrehajtási határozata (2018. június 6.) a 2022-ben, 2023-ban és 2024-ben lejáró hatóanyag-jóváhagyások meghosszabbítása iránti kérelmek értékelésére vonatkozó munkaprogramnak az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti létrehozásáról. C/2018/3434 final (HL C 195., 2018.6.7., 20. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az 540/2011/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

Az A. rész a következőképpen módosul:

| 1. | A 311. bejegyzés („Kinmerak”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

1.

A 311. bejegyzés („Kinmerak”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 2. | A 314. bejegyzés („Cink-foszfid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

2.

A 314. bejegyzés („Cink-foszfid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 3. | A 317. bejegyzés („6-benziladenin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

3.

A 317. bejegyzés („6-benziladenin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 4. | A 323. bejegyzés („Dodin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

4.

A 323. bejegyzés („Dodin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 5. | A 328. bejegyzés („Tau-fluvalinát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

5.

A 328. bejegyzés („Tau-fluvalinát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 6. | A 330. bejegyzés („Bupirimát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

6.

A 330. bejegyzés („Bupirimát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 7. | A 333. bejegyzés („1-dekanol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

7.

A 333. bejegyzés („1-dekanol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 8. | A 334. bejegyzés („Izoxaben”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

8.

A 334. bejegyzés („Izoxaben”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 9. | A 335. bejegyzés („Fluometuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

9.

A 335. bejegyzés („Fluometuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 10. | A 341. bejegyzés („Szintofen”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

10.

A 341. bejegyzés („Szintofen”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 11. | A 343. bejegyzés („Azadirachtin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

11.

A 343. bejegyzés („Azadirachtin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 12. | A 345. bejegyzés („Mészkén”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

12.

A 345. bejegyzés („Mészkén”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 13. | A 346. bejegyzés („Alumínium-szulfát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

13.

A 346. bejegyzés („Alumínium-szulfát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 14. | A 350. bejegyzés („Tebufenozid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

14.

A 350. bejegyzés („Tebufenozid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 15. | A 351. bejegyzés („Ditianon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

15.

A 351. bejegyzés („Ditianon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 16. | A 352. bejegyzés („Hexitiazox”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

16.

A 352. bejegyzés („Hexitiazox”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

| 17. | A 353. bejegyzés („Flutriafol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

17.

A 353. bejegyzés („Flutriafol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. május 31. helyébe 2024. augusztus 31. lép.

A B. rész a következőképpen módosul:

| 1. | A 24. bejegyzés („Fluxapiroxad”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2022. december 31. helyébe 2025. május 31. lép. |
| --- | --- |

1.

A 24. bejegyzés („Fluxapiroxad”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2022. december 31. helyébe 2025. május 31. lép.

| 2. | A 26. bejegyzés („Adoxophyes orana granulovírus”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. január 31. helyébe 2024. január 31. lép. |
| --- | --- |

2.

A 26. bejegyzés („Adoxophyes orana granulovírus”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. január 31. helyébe 2024. január 31. lép.

| 3. | A 37. bejegyzés („Candida oleophila O törzs”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2024. december 31. lép. |
| --- | --- |

3.

A 37. bejegyzés („Candida oleophila O törzs”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2024. december 31. lép.

| 4. | A 39. bejegyzés („Paecilomyces fumosoroseus FE 9901”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2024. december 31. lép. |
| --- | --- |

4.

A 39. bejegyzés („Paecilomyces fumosoroseus FE 9901”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2024. december 31. lép.

| 5. | A 40. bejegyzés („Kálium-foszfát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2026. január 31. lép. |
| --- | --- |

5.

A 40. bejegyzés („Kálium-foszfát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2026. január 31. lép.

| 6. | A 43. bejegyzés („Bixafen”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2025. május 31. lép. |
| --- | --- |

6.

A 43. bejegyzés („Bixafen”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2023. szeptember 30. helyébe 2025. május 31. lép.

| 7. | A 48. bejegyzés („Szedaxán”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. május 31. lép. |
| --- | --- |

7.

A 48. bejegyzés („Szedaxán”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. május 31. lép.

| 8. | A 49. bejegyzés („Emamektin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. november 30. lép. |
| --- | --- |

8.

A 49. bejegyzés („Emamektin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. november 30. lép.

| 9. | Az 50. bejegyzés („Pseudomonas sp DSMZ 13134 törzs”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. január 31. lép. |
| --- | --- |

9.

Az 50. bejegyzés („Pseudomonas sp DSMZ 13134 törzs”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. január 31. lép.

| 10. | Az 52. bejegyzés („Aureobasidium pullulanst [DSM 14940 és DSM 14941 törzs]”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. január 31. lép. |
| --- | --- |

10.

Az 52. bejegyzés („Aureobasidium pullulanst [DSM 14940 és DSM 14941 törzs]”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. január 31. lép.

| 11. | Az 53. bejegyzés („Piriofenon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. január 31. lép. |
| --- | --- |

11.

Az 53. bejegyzés („Piriofenon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. január 31. lép.

| 12. | Az 54. bejegyzés („Dinátrium-foszfonát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2026. január 31. lép. |
| --- | --- |

12.

Az 54. bejegyzés („Dinátrium-foszfonát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2026. január 31. lép.

| 13. | Az 55. bejegyzés („Penflufén”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. május 31. lép. |
| --- | --- |

13.

Az 55. bejegyzés („Penflufén”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. január 31. helyébe 2025. május 31. lép.

| 14. | Az 56. bejegyzés („Narancsolaj”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

14.

Az 56. bejegyzés („Narancsolaj”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 15. | Az 57. bejegyzés („Pentiopirád”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2025. május 31. lép. |
| --- | --- |

15.

Az 57. bejegyzés („Pentiopirád”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2025. május 31. lép.

| 16. | Az 58. bejegyzés („Benalaxil-M”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2025. április 30. lép. |
| --- | --- |

16.

Az 58. bejegyzés („Benalaxil-M”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2025. április 30. lép.

| 17. | Az 59. bejegyzés („Tembotrion”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

17.

Az 59. bejegyzés („Tembotrion”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 18. | A 60. bejegyzés („Spirotetramat”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

18.

A 60. bejegyzés („Spirotetramat”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 19. | A 61. bejegyzés („Piroxszulam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2025. április 30. lép. |
| --- | --- |

19.

A 61. bejegyzés („Piroxszulam”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2025. április 30. lép.

| 20. | A 62. bejegyzés („Klórantraniliprol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. december 31. lép. |
| --- | --- |

20.

A 62. bejegyzés („Klórantraniliprol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. december 31. lép.

| 21. | A 63. bejegyzés („Nátrium-ezüst-tioszulfát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

21.

A 63. bejegyzés („Nátrium-ezüst-tioszulfát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 22. | A 64. bejegyzés („Piridalil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2025. június 30. lép. |
| --- | --- |

22.

A 64. bejegyzés („Piridalil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2025. június 30. lép.

| 23. | A 68. bejegyzés („1,4-dimetil-naftalin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2025. június 30. lép. |
| --- | --- |

23.

A 68. bejegyzés („1,4-dimetil-naftalin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2025. június 30. lép.

| 24. | A 69. bejegyzés („Amiszulbróm”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép. |
| --- | --- |

24.

A 69. bejegyzés („Amiszulbróm”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép.

| 25. | A 65. bejegyzés („S-abszcizinsav”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép. |
| --- | --- |

25.

A 65. bejegyzés („S-abszcizinsav”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép.

| 26. | A 66. bejegyzés („L-aszkorbinsav”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép. |
| --- | --- |

26.

A 66. bejegyzés („L-aszkorbinsav”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép.

| 27. | A 67. bejegyzés („Spinetoram”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép. |
| --- | --- |

27.

A 67. bejegyzés („Spinetoram”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép.

| 28. | A 70. bejegyzés („Valifenalát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép. |
| --- | --- |

28.

A 70. bejegyzés („Valifenalát”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép.

| 29. | A 71. bejegyzés („Tienkarbazon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép. |
| --- | --- |

29.

A 71. bejegyzés („Tienkarbazon”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. június 30. helyébe 2024. szeptember 30. lép.

| 30. | A 72. bejegyzés („Acekinocil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép. |
| --- | --- |

30.

A 72. bejegyzés („Acekinocil”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép.

| 31. | A 73. bejegyzés („Ipkonazol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép. |
| --- | --- |

31.

A 73. bejegyzés („Ipkonazol”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép.

| 32. | A 74. bejegyzés („Flubendiamid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép. |
| --- | --- |

32.

A 74. bejegyzés („Flubendiamid”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép.

| 33. | A 75. bejegyzés („Bacillus pumilus QST 2808”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2025. augusztus 31. lép. |
| --- | --- |

33.

A 75. bejegyzés („Bacillus pumilus QST 2808”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2025. augusztus 31. lép.

| 34. | A 79. bejegyzés („Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. december 31. helyébe 2025. december 31. lép. |
| --- | --- |

34.

A 79. bejegyzés („Streptomyces lydicus WYEC 108 törzse”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. december 31. helyébe 2025. december 31. lép.

Az E. rész a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. bejegyzés („Proszulfuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép. |
| --- | --- |

1.

A 6. bejegyzés („Proszulfuron”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. április 30. helyébe 2024. július 31. lép.

| 2. | A 7. bejegyzés („Pendimetalin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép. |
| --- | --- |

2.

A 7. bejegyzés („Pendimetalin”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. augusztus 31. helyébe 2024. november 30. lép.

| 3. | A 8. bejegyzés („Imazamox”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. október 31. helyébe 2025. január 31. lép. |
| --- | --- |

3.

A 8. bejegyzés („Imazamox”) hatodik oszlopában („Jóváhagyás lejárta”) 2024. október 31. helyébe 2025. január 31. lép.

---

| 2020.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 414/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 414/15

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2008 RENDELETE

(2020. december 8.)

a 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletnek az alkalmazási időszaka és egyéb releváns kiigazítások tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról szóló, 2015. július 13-i (EU) 2015/1588 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (1) bekezdésére és 2. cikke (1) bekezdésére,

az Állami Támogatások Tanácsadó Bizottságával folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 702/2014/EU bizottsági rendelet (2)2020. december 31-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

A 702/2014/EU bizottsági rendelet (2)2020. december 31-ig alkalmazandó.

| (2) | A Bizottság 2018. szeptember 8-án megkezdte a 702/2014/EU rendelet felülvizsgálatát abból a célból, hogy azt a 2021–2027-es időszakra vonatkozóan új rendelettel váltsa fel. Az új rendelet kidolgozásakor azonban figyelembe kell venni a közös agrárpolitika (KAP) fejlesztését. Kiemelt jelentőséggel bír a KAP keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervekhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (3), amely előírja, hogy a tagállamok 2021. január 1-jétől kezdjék meg KAP-stratégiai terveik végrehajtását. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2018. szeptember 8-án megkezdte a 702/2014/EU rendelet felülvizsgálatát abból a célból, hogy azt a 2021–2027-es időszakra vonatkozóan új rendelettel váltsa fel. Az új rendelet kidolgozásakor azonban figyelembe kell venni a közös agrárpolitika (KAP) fejlesztését. Kiemelt jelentőséggel bír a KAP keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervekhez nyújtott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (3), amely előírja, hogy a tagállamok 2021. január 1-jétől kezdjék meg KAP-stratégiai terveik végrehajtását.

| (3) | A KAP-reformmal összefüggő jogalkotási eljárás azonban még folyamatban van, és a jogi keret, valamint többek között az azt követő felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok elfogadására még egy ideig nem kerül sor. |
| --- | --- |

(3)

A KAP-reformmal összefüggő jogalkotási eljárás azonban még folyamatban van, és a jogi keret, valamint többek között az azt követő felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok elfogadására még egy ideig nem kerül sor.

| (4) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok a 702/2014/EU rendelettel összhangban továbbra is mentesíthessék állami támogatási programjaikat, valamint abból a célból, hogy az említett rendelet felülvizsgálatát a KAP-reform elfogadását követően le lehessen zárni, helyénvaló a 702/2014/EU rendelet alkalmazási időszakát 2022. december 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok a 702/2014/EU rendelettel összhangban továbbra is mentesíthessék állami támogatási programjaikat, valamint abból a célból, hogy az említett rendelet felülvizsgálatát a KAP-reform elfogadását követően le lehessen zárni, helyénvaló a 702/2014/EU rendelet alkalmazási időszakát 2022. december 31-ig meghosszabbítani.

| (5) | A 717/2014/EU (4) és az 1388/2014/EU bizottsági rendelet (5) szintén 2020. december 31-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

A 717/2014/EU (4) és az 1388/2014/EU bizottsági rendelet (5) szintén 2020. december 31-ig alkalmazandó.

| (6) | A Bizottság 2019. április 29-én és 2019. május 2-án megkezdte a 717/2014/EU, illetve az 1388/2014/EU rendelet felülvizsgálatát, hogy azokat a 2021–2027-es időszakra vonatkozóan új rendeletekkel váltsa fel. E rendeleteknek koherensnek és konzisztensnek kell maradniuk a halászati és az akvakultúra-ágazatban nyújtott állami támogatások értékelése szempontjából releváns egyéb szabályokkal, különösen az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (ETHA) szóló rendelettel (6). Kiemelt jelentőséggel bír az ETHA-ról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, amely előírja az ETHA 2021. január 1-jétől történő létrehozását (7). Az ETHA reformjára vonatkozó jogalkotási eljárás azonban még folyamatban van. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok a 717/2014/EU rendelettel összhangban továbbra is nyújthassanak kis összegű támogatást, és az 1388/2014/EU rendelettel összhangban mentesíthessék állami támogatási programjaikat, valamint annak érdekében, hogy e rendeletek felülvizsgálatát az ETHA-reform elfogadását követően le lehessen zárni, helyénvaló a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendelet alkalmazási időszakát 2022. december 31-ig meghosszabbítani. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2019. április 29-én és 2019. május 2-án megkezdte a 717/2014/EU, illetve az 1388/2014/EU rendelet felülvizsgálatát, hogy azokat a 2021–2027-es időszakra vonatkozóan új rendeletekkel váltsa fel. E rendeleteknek koherensnek és konzisztensnek kell maradniuk a halászati és az akvakultúra-ágazatban nyújtott állami támogatások értékelése szempontjából releváns egyéb szabályokkal, különösen az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (ETHA) szóló rendelettel (6). Kiemelt jelentőséggel bír az ETHA-ról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, amely előírja az ETHA 2021. január 1-jétől történő létrehozását (7). Az ETHA reformjára vonatkozó jogalkotási eljárás azonban még folyamatban van. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok a 717/2014/EU rendelettel összhangban továbbra is nyújthassanak kis összegű támogatást, és az 1388/2014/EU rendelettel összhangban mentesíthessék állami támogatási programjaikat, valamint annak érdekében, hogy e rendeletek felülvizsgálatát az ETHA-reform elfogadását követően le lehessen zárni, helyénvaló a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendelet alkalmazási időszakát 2022. december 31-ig meghosszabbítani.

| (7) | A 702/2014/EU és az 1388/2014/EU rendelet alkalmazási időszakának meghosszabbítása miatt előfordulhat, hogy néhány tagállam meg kívánja hosszabbítani azokat az intézkedéseket, amelyekről az említett rendeletek értelmében összefoglaló információkat küldött a Bizottságnak. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az említett intézkedések meghosszabbítására – és ezzel összefüggésben a költségvetés esetleges növelésére – vonatkozó összefoglaló információkat úgy kell tekinteni, mint amelyeket a Bizottsággal közöltek és közzétettek, feltéve, hogy az érintett intézkedések nem módosultak jelentős mértékben. |
| --- | --- |

(7)

A 702/2014/EU és az 1388/2014/EU rendelet alkalmazási időszakának meghosszabbítása miatt előfordulhat, hogy néhány tagállam meg kívánja hosszabbítani azokat az intézkedéseket, amelyekről az említett rendeletek értelmében összefoglaló információkat küldött a Bizottságnak. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében az említett intézkedések meghosszabbítására – és ezzel összefüggésben a költségvetés esetleges növelésére – vonatkozó összefoglaló információkat úgy kell tekinteni, mint amelyeket a Bizottsággal közöltek és közzétettek, feltéve, hogy az érintett intézkedések nem módosultak jelentős mértékben.

| (8) | A Covid19-járvány vállalkozásokat érintő gazdasági és pénzügyi következményeinek figyelembevétele és a Bizottság által – különösen a 2020–2021 közötti időszakban – elfogadott általános szakpolitikai válaszintézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében a 702/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletet is ki kell igazítani. Mindenekelőtt azoknak a vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, továbbra is jogosultnak kell maradniuk az említett rendeletek szerinti támogatásra. |
| --- | --- |

(8)

A Covid19-járvány vállalkozásokat érintő gazdasági és pénzügyi következményeinek figyelembevétele és a Bizottság által – különösen a 2020–2021 közötti időszakban – elfogadott általános szakpolitikai válaszintézkedésekkel való összhang biztosítása érdekében a 702/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletet is ki kell igazítani. Mindenekelőtt azoknak a vállalkozásoknak, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, továbbra is jogosultnak kell maradniuk az említett rendeletek szerinti támogatásra.

| (9) | Az 1388/2014/EU rendelet 1. és 13–43. cikke hivatkozásokat tartalmaz az 508/2014/EU ETHA-rendeletre annak érdekében, hogy meghatározza a nem támogatható műveleteket és az említett rendelkezések alapján történő támogatásnyújtás feltételeit. Az 1388/2014/EU rendelet meghosszabbítási ideje alatt a jogbiztonság biztosítása érdekében ezeket a hivatkozásokat az 508/2014/EU rendelet 2020. december 31-én hatályos változatára való hivatkozásként kell értelmezni, függetlenül attól, hogy az említett rendelet hatályát veszti-e. |
| --- | --- |

(9)

Az 1388/2014/EU rendelet 1. és 13–43. cikke hivatkozásokat tartalmaz az 508/2014/EU ETHA-rendeletre annak érdekében, hogy meghatározza a nem támogatható műveleteket és az említett rendelkezések alapján történő támogatásnyújtás feltételeit. Az 1388/2014/EU rendelet meghosszabbítási ideje alatt a jogbiztonság biztosítása érdekében ezeket a hivatkozásokat az 508/2014/EU rendelet 2020. december 31-én hatályos változatára való hivatkozásként kell értelmezni, függetlenül attól, hogy az említett rendelet hatályát veszti-e.

| (10) | A 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | A 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendelet szerinti létező támogatások folytonosságának biztosítása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok a vállalkozások, amelyek a Covid19-járvány miatt 2020. január 1-jén vagy azt követően nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, 2020. január 1-jétől támogathatók legyenek, e rendeletnek a Hivatalos Lapban való kihirdetését követően a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(11)

A 702/2014/EU, a 717/2014/EU és az 1388/2014/EU rendelet szerinti létező támogatások folytonosságának biztosítása, valamint annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok a vállalkozások, amelyek a Covid19-járvány miatt 2020. január 1-jén vagy azt követően nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak, 2020. január 1-jétől támogathatók legyenek, e rendeletnek a Hivatalos Lapban való kihirdetését követően a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 702/2014/EU rendelet módosításai

A 702/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk (6) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | az olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.”; |
| --- | --- | --- |

1.

az 1. cikk (6) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

az olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak.”;

| 2. | a 9. cikk a következő (8) bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   Az (1), a (2) és a (6) bekezdéstől eltérve, amennyiben valamely tagállam olyan intézkedéseket kíván meghosszabbítani, amelyek tekintetében összefoglaló információkat nyújtott be a Bizottságnak, úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó intézkedések meghosszabbítására vonatkozó összefoglaló információkat közölte a Bizottsággal és azok közzétételre kerültek, feltéve, hogy az érintett intézkedések – a költségvetés növelésén kívül – nem módosultak jelentős mértékben.”; |
| --- | --- |

2.

a 9. cikk a következő (8) bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Az (1), a (2) és a (6) bekezdéstől eltérve, amennyiben valamely tagállam olyan intézkedéseket kíván meghosszabbítani, amelyek tekintetében összefoglaló információkat nyújtott be a Bizottságnak, úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó intézkedések meghosszabbítására vonatkozó összefoglaló információkat közölte a Bizottsággal és azok közzétételre kerültek, feltéve, hogy az érintett intézkedések – a költségvetés növelésén kívül – nem módosultak jelentős mértékben.”;

| 3. | az 52. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Ez a rendelet 2022. december 31-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- |

3.

az 52. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet 2022. december 31-ig alkalmazandó.”

2. cikk

A 717/2014/EU rendelet módosításai

A 717/2014/EU rendelet 8. cikkében a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet 2022. december 31-ig alkalmazandó.”

3. cikk

Az 1388/2014/EU rendelet módosításai

Az 1388/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a természeti katasztrófák által okozott károk helyreállítására irányuló támogatás kivételével, és olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak;”; |
| --- | --- | --- |

1.

az 1. cikk (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatás, a természeti katasztrófák által okozott károk helyreállítására irányuló támogatás kivételével, és olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatás, amelyek 2019. december 31-én nem voltak nehéz helyzetben, de a 2020. január 1. és 2021. június 30. közötti időszakban nehéz helyzetben lévő vállalkozásokká váltak;”;

| 2. | a rendelet a következő 11a. cikkel egészül ki:

  „11a. cikk
  Eltérés a tájékoztatási és közzétételi követelményektől
  A 9. cikk (5) bekezdésétől és a 11. cikk a) pontjától eltérve, amennyiben valamely tagállam olyan intézkedéseket kíván meghosszabbítani, amelyek tekintetében összefoglaló adatokat nyújtott be a Bizottságnak, úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó intézkedések meghosszabbítására vonatkozó összefoglaló adatokat közölte a Bizottsággal és azok közzétételre kerültek, feltéve, hogy az érintett intézkedések – a költségvetés növelésén kívül – nem módosultak jelentős mértékben.”; |
| --- | --- |

2.

a rendelet a következő 11a. cikkel egészül ki:

„11a. cikk

Eltérés a tájékoztatási és közzétételi követelményektől

A 9. cikk (5) bekezdésétől és a 11. cikk a) pontjától eltérve, amennyiben valamely tagállam olyan intézkedéseket kíván meghosszabbítani, amelyek tekintetében összefoglaló adatokat nyújtott be a Bizottságnak, úgy kell tekinteni, hogy a szóban forgó intézkedések meghosszabbítására vonatkozó összefoglaló adatokat közölte a Bizottsággal és azok közzétételre kerültek, feltéve, hogy az érintett intézkedések – a költségvetés növelésén kívül – nem módosultak jelentős mértékben.”;

| 3. | a 47. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Ez a rendelet 2022. december 31-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- |

3.

a 47. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a rendelet 2022. december 31-ig alkalmazandó.”

4. cikk

Az 1388/2014/EU rendeletben az 508/2014/EU rendeletre való hivatkozások alkalmazása

Az 1388/2014/EU rendelet 1. és 13–43. cikkében az 508/2014/EU rendelet rendelkezéseire való hivatkozásokat az említett rendelkezések 2020. december 31-én alkalmazandó változatára való hivatkozásként kell értelmezni, függetlenül attól, hogy az utóbbi rendelet hatályát veszti-e.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 248., 2015.9.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 702/2014/EU rendelete (2014. június 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének alkalmazásában a mezőgazdasági és az erdészeti ágazatban, valamint a vidéki térségekben nyújtott támogatások bizonyos kategóriáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 193., 2014.7.1., 1. o.).

2

(3)  A közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP-stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, (COM(2018) 392 final).

3

(4)  A Bizottság 717/2014/EU rendelete (2014. június 27.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének a halászati és akvakultúra-ágazatban nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról (HL L 190., 2014.6.28., 45. o.).

4

(5)  A Bizottság 1388/2014/EU rendelete (2014. december 16.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában a halászati és akvakultúra-termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások számára nyújtott támogatások bizonyos fajtáinak a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (HL L 369., 2014.12.24., 37. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, és az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, (COM(2018) 390 final).

7

---

HATÁROZATOK

| 2020.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 414/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 414/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2009 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. június 22.)

az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetéseknek a szerves oldószerekkel történő felületkezelés, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása tekintetében történő meghatározásáról

(az értesítés a C(2020) 4050. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) szóló, 2010. november 24-i 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá tartozó létesítményekre vonatkozó engedélyek feltételei az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetések alapján kerülnek megállapításra, és az illetékes hatóságoknak olyan kibocsátási határértékeket kell meghatározniuk, amelyek biztosítják, hogy normál üzemeltetési feltételek mellett a kibocsátások ne haladják meg a BAT-következtetésekben meghatározott legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szinteket. |
| --- | --- |

(1)

A 2010/75/EU irányelv II. fejezetének hatálya alá tartozó létesítményekre vonatkozó engedélyek feltételei az elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetések alapján kerülnek megállapításra, és az illetékes hatóságoknak olyan kibocsátási határértékeket kell meghatározniuk, amelyek biztosítják, hogy normál üzemeltetési feltételek mellett a kibocsátások ne haladják meg a BAT-következtetésekben meghatározott legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szinteket.

| (2) | A 2011. május 16-i bizottsági határozattal (2) létrehozott és a tagállamok, az érintett iparágak és a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló fórum 2019. november 18-án megosztotta a Bizottsággal a szerves oldószerekkel történő felületkezelésre, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítására vonatkozó BAT-referenciadokumentum javasolt tartalmával kapcsolatos véleményét. Ez a vélemény nyilvánosan hozzáférhető. |
| --- | --- |

(2)

A 2011. május 16-i bizottsági határozattal (2) létrehozott és a tagállamok, az érintett iparágak és a környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek képviselőiből álló fórum 2019. november 18-án megosztotta a Bizottsággal a szerves oldószerekkel történő felületkezelésre, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítására vonatkozó BAT-referenciadokumentum javasolt tartalmával kapcsolatos véleményét. Ez a vélemény nyilvánosan hozzáférhető.

| (3) | Az e határozat mellékletében található BAT-következtetések az említett BAT-referenciadokumentum központi elemeinek felelnek meg. |
| --- | --- |

(3)

Az e határozat mellékletében található BAT-következtetések az említett BAT-referenciadokumentum központi elemeinek felelnek meg.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2010/75/EU irányelv 75. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A szerves oldószerekkel történő felületkezelés, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása tekintetében elérhető legjobb technikákkal (BAT) kapcsolatos következtetések az e határozat mellékletében foglalt formában elfogadásra kerülnek.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. június 22-én.

a Bizottság részéről

Virginiius SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 334., 2010.12.17., 17. o.

1

(2)  A Bizottság határozata (2011. május 16.) az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU irányelv 13. cikke értelmében az információcserével foglalkozó fórum létrehozásáról (HL C 146., 2011.5.17., 3. o.).

2

---

MELLÉKLET

A szerves oldószerekkel történő felületkezelés, többek között a faanyagok és a faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása tekintetében elérhető legjobb technikákkal (bat) kapcsolatos következtetések

HATÁLY

Ezek a BAT-következtetések a 2010/75/EU irányelv I. mellékletében meghatározott alábbi tevékenységekre vonatkoznak:

| 6.7.: | Anyagok, tárgyak vagy termékek felületének kezelése szerves oldószerekkel, különösen felületmegmunkálás, nyomdai mintázás, bevonatkészítés, zsírtalanítás, vízállóvá tétel, fényezés, festés, tisztítás vagy impregnálás céljából, ahol a szervesoldószer-felhasználás 150 kg/óra feletti, vagy éves szinten meghaladja a 200 tonnát. |
| --- | --- |

6.7.:

Anyagok, tárgyak vagy termékek felületének kezelése szerves oldószerekkel, különösen felületmegmunkálás, nyomdai mintázás, bevonatkészítés, zsírtalanítás, vízállóvá tétel, fényezés, festés, tisztítás vagy impregnálás céljából, ahol a szervesoldószer-felhasználás 150 kg/óra feletti, vagy éves szinten meghaladja a 200 tonnát.

| 6.10.: | Faanyagok és faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása – amely nem kizárólag a fa gombás elszíneződése elleni kezelésre terjed ki – legalább 75 m3/nap termelőkapacitással. |
| --- | --- |

6.10.:

Faanyagok és faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása – amely nem kizárólag a fa gombás elszíneződése elleni kezelésre terjed ki – legalább 75 m3/nap termelőkapacitással.

| 6.11.: | A 91/271/EGK irányelv hatályán kívül eső, önálló üzemeltetésben végzett szennyvízkezelés, feltéve, hogy a szennyező anyagok nagy része a 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. vagy 6.10. pontjában meghatározott tevékenységekből származik. |
| --- | --- |

6.11.:

A 91/271/EGK irányelv hatályán kívül eső, önálló üzemeltetésben végzett szennyvízkezelés, feltéve, hogy a szennyező anyagok nagy része a 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. vagy 6.10. pontjában meghatározott tevékenységekből származik.

Ezek a BAT-következtetések a következőkre is kiterjednek: a különböző eredetű szennyvizek kombinált kezelése, ha a szennyező anyagok nagy része a 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. vagy 6.10. pontjában meghatározott tevékenységekből származik, és a szennyvízkezelés nem tartozik a 91/271/EGK tanácsi irányelv (1) hatálya alá.

Ezek a BAT-következtetések nem terjednek ki az alábbiakra:

Anyagok, tárgyak vagy termékek szerves oldószerekkel történő felületkezelése tekintetében:

| — | Textíliák vízállóvá tétele az oldószeralapú folytonos fólia használatától eltérő módon. Erre a textiliparra (TXT) vonatkozó BAT-következtetések vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

—

Textíliák vízállóvá tétele az oldószeralapú folytonos fólia használatától eltérő módon. Erre a textiliparra (TXT) vonatkozó BAT-következtetések vonatkozhatnak.

| — | Textíliák nyomtatása, méretezése és impregnálása. Erre a textiliparra (TXT) vonatkozó BAT-következtetések vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

—

Textíliák nyomtatása, méretezése és impregnálása. Erre a textiliparra (TXT) vonatkozó BAT-következtetések vonatkozhatnak.

| — | Fa alapanyagú lemezek laminálása. |
| --- | --- |

—

Fa alapanyagú lemezek laminálása.

| — | Gumi átalakítása. |
| --- | --- |

—

Gumi átalakítása.

| — | Bevonóanyag-keverékek, lakkok, festékek, tinták, félvezetők, ragasztók vagy gyógyszeripari termékek gyártása. |
| --- | --- |

—

Bevonóanyag-keverékek, lakkok, festékek, tinták, félvezetők, ragasztók vagy gyógyszeripari termékek gyártása.

| — | Helyszíni tüzelőberendezések, kivéve, ha az előállított forró gázt közvetlen érintkezésen alapuló fűtésre, szárításra, illetve tárgyak vagy anyagok bármilyen más kezelésére használják. Ezekre a nagy tüzelőberendezésekre (LCP) vonatkozó BAT-következtetések vagy az (EU) 2015/2193 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

—

Helyszíni tüzelőberendezések, kivéve, ha az előállított forró gázt közvetlen érintkezésen alapuló fűtésre, szárításra, illetve tárgyak vagy anyagok bármilyen más kezelésére használják. Ezekre a nagy tüzelőberendezésekre (LCP) vonatkozó BAT-következtetések vagy az (EU) 2015/2193 európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) vonatkozhatnak.

Faanyagok és faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása tekintetében:

| — | Faanyagok és faipari termékek kémiai átalakítása és hidrofóbizálása (pl. gyanta felhasználásával). |
| --- | --- |

—

Faanyagok és faipari termékek kémiai átalakítása és hidrofóbizálása (pl. gyanta felhasználásával).

| — | Faanyagok és faipari termékek gombás elszíneződés elleni kezelése. |
| --- | --- |

—

Faanyagok és faipari termékek gombás elszíneződés elleni kezelése.

| — | A faanyagok és faipari termékek ammóniakezelése. |
| --- | --- |

—

A faanyagok és faipari termékek ammóniakezelése.

| — | Helyszíni tüzelőberendezések. Ezekre a nagy tüzelőberendezésekre (LCP) vonatkozó BAT-következtetések vagy az (EU) 2015/2193 irányelv vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

—

Helyszíni tüzelőberendezések. Ezekre a nagy tüzelőberendezésekre (LCP) vonatkozó BAT-következtetések vagy az (EU) 2015/2193 irányelv vonatkozhatnak.

Egyéb BAT-következtetések és referenciadokumentumok, amelyek az e BAT-következtetések hatálya alá tartozó tevékenységek szempontjából lényegesek lehetnek:

| — | Gazdasági és környezeti elemek közötti kölcsönhatások (ECM). |
| --- | --- |

—

Gazdasági és környezeti elemek közötti kölcsönhatások (ECM).

| — | Tárolásból származó kibocsátások (EFS). |
| --- | --- |

—

Tárolásból származó kibocsátások (EFS).

| — | Energiahatékonyság (ENE). |
| --- | --- |

—

Energiahatékonyság (ENE).

| — | Hulladékkezelés (WT). |
| --- | --- |

—

Hulladékkezelés (WT).

| — | Nagy tüzelőberendezések (LCP). |
| --- | --- |

—

Nagy tüzelőberendezések (LCP).

| — | Fémek és műanyagok felületkezelése (STM). |
| --- | --- |

—

Fémek és műanyagok felületkezelése (STM).

| — | Az ipari kibocsátásokról szóló irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből (IED-létesítmények) származó, levegőbe és vízbe történő kibocsátások monitoringja (ROM). |
| --- | --- |

—

Az ipari kibocsátásokról szóló irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből (IED-létesítmények) származó, levegőbe és vízbe történő kibocsátások monitoringja (ROM).

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

E BAT-következtetések alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| Általános fogalmak |
| --- |
| Használt kifejezés | Meghatározás |
| Alapréteg | Olyan festék, amely a hordozóanyagra felhordva meghatározza a színt és a hatást (pl. fémes, gyöngyházfényű). |
| Tételenkénti kibocsátás | Adott mennyiségű tárolt vízmennyiség kibocsátása. |
| Átlátszó bevonat | Olyan bevonat, amely a hordozóra felhordva védő, díszítő vagy különleges technikai tulajdonságokkal rendelkező, átlátszó, szilárd réteget képez. |
| Kombinált gyártási lánc | A tűzihorganyzás és a szalagtekercs-bevonatolás kombinációja ugyanazon a feldolgozósoron. |
| Folyamatos mérés | Az EN 14181 szabványnak megfelelően a kibocsátások folyamatos nyomon követése céljából a telephelyre állandó jelleggel telepített automatizált mérőrendszerrel végzett mérés. |
| Közvetlen kibocsátás | Kibocsátás egy befogadó víztestbe a szennyvíz további kezelése nélkül. |
| Kibocsátási tényezők | Olyan együtthatók, amelyek felszorozhatók ismert adatokkal – például üzem-/folyamatadatokkal vagy teljesítményadatokkal – a kibocsátások becsléséhez. |
| Meglévő üzem | Újnak nem minősülő üzem. |
| Diffúz kibocsátások | A 2010/75/EU irányelv 57. cikkének 3. pontja szerinti diffúz kibocsátások. |
| B vagy C osztályú kreozot | Az EN 13991 szabványban meghatározott kreozottípusok. |
| Közvetett kibocsátás | Közvetlen kibocsátásnak nem minősülő kibocsátás. |
| Jelentős üzemfejlesztés | Az üzem konstrukciójának vagy technológiájának jelentős változtatása a feldolgozó és/vagy kibocsátáscsökkentő technika vagy technikák és a kapcsolódó berendezések jelentős módosításaival vagy cseréjével. |
| Új üzem | A jelen BAT-következtetések közzétételét követően a létesítménynek otthont adó telephelyen először engedélyezett üzem, vagy egy üzem teljeskörű cseréje ezen BAT-következtetések közzétételét követően. |
| Füstgáz | Valamely folyamatból, berendezésből vagy területről kinyert, kezelésre szánt vagy kéményen keresztül közvetlenül levegőbe bocsátott gáz. |
| Szerves vegyület | A 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 44. pontja szerinti szerves vegyület. |
| Szerves oldószer | A 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 46. pontja szerinti szerves oldószer. |
| Üzem | A létesítmény minden olyan része, amely a 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. vagy 6.10. pontjában felsorolt tevékenységet végez, valamint minden egyéb, ehhez közvetlenül kapcsolódó tevékenység, amely kihatással van a fogyasztásra és/vagy a kibocsátásokra.
  Az üzemek lehetnek új vagy meglévő üzemek. |
| Alapozófesték | Előkészített felületen rétegként használt festék, amely biztosítja a jó tapadást, az esetleg alatta lévő rétegek védelmét és a felületi egyenetlenségek kiegyenlítését. |
| Szektor | A 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. pontjában felsorolt tevékenységek részét képező és a jelen BAT-következtetések 1. szakaszában említett felületkezelési tevékenységek. |
| Érzékeny terület | Speciális védelmet igénylő terület, például:






  — | lakónegyedek, |

Általános fogalmak

Használt kifejezés

Meghatározás

Alapréteg

Olyan festék, amely a hordozóanyagra felhordva meghatározza a színt és a hatást (pl. fémes, gyöngyházfényű).

Tételenkénti kibocsátás

Adott mennyiségű tárolt vízmennyiség kibocsátása.

Átlátszó bevonat

Olyan bevonat, amely a hordozóra felhordva védő, díszítő vagy különleges technikai tulajdonságokkal rendelkező, átlátszó, szilárd réteget képez.

Kombinált gyártási lánc

A tűzihorganyzás és a szalagtekercs-bevonatolás kombinációja ugyanazon a feldolgozósoron.

Folyamatos mérés

Az EN 14181 szabványnak megfelelően a kibocsátások folyamatos nyomon követése céljából a telephelyre állandó jelleggel telepített automatizált mérőrendszerrel végzett mérés.

Közvetlen kibocsátás

Kibocsátás egy befogadó víztestbe a szennyvíz további kezelése nélkül.

Kibocsátási tényezők

Olyan együtthatók, amelyek felszorozhatók ismert adatokkal – például üzem-/folyamatadatokkal vagy teljesítményadatokkal – a kibocsátások becsléséhez.

Meglévő üzem

Újnak nem minősülő üzem.

Diffúz kibocsátások

A 2010/75/EU irányelv 57. cikkének 3. pontja szerinti diffúz kibocsátások.

B vagy C osztályú kreozot

Az EN 13991 szabványban meghatározott kreozottípusok.

Közvetett kibocsátás

Közvetlen kibocsátásnak nem minősülő kibocsátás.

Jelentős üzemfejlesztés

Az üzem konstrukciójának vagy technológiájának jelentős változtatása a feldolgozó és/vagy kibocsátáscsökkentő technika vagy technikák és a kapcsolódó berendezések jelentős módosításaival vagy cseréjével.

Új üzem

A jelen BAT-következtetések közzétételét követően a létesítménynek otthont adó telephelyen először engedélyezett üzem, vagy egy üzem teljeskörű cseréje ezen BAT-következtetések közzétételét követően.

Füstgáz

Valamely folyamatból, berendezésből vagy területről kinyert, kezelésre szánt vagy kéményen keresztül közvetlenül levegőbe bocsátott gáz.

Szerves vegyület

A 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 44. pontja szerinti szerves vegyület.

Szerves oldószer

A 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 46. pontja szerinti szerves oldószer.

Üzem

A létesítmény minden olyan része, amely a 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. vagy 6.10. pontjában felsorolt tevékenységet végez, valamint minden egyéb, ehhez közvetlenül kapcsolódó tevékenység, amely kihatással van a fogyasztásra és/vagy a kibocsátásokra.

Az üzemek lehetnek új vagy meglévő üzemek.

Alapozófesték

Előkészített felületen rétegként használt festék, amely biztosítja a jó tapadást, az esetleg alatta lévő rétegek védelmét és a felületi egyenetlenségek kiegyenlítését.

Szektor

A 2010/75/EU irányelv I. mellékletének 6.7. pontjában felsorolt tevékenységek részét képező és a jelen BAT-következtetések 1. szakaszában említett felületkezelési tevékenységek.

Érzékeny terület

Speciális védelmet igénylő terület, például:

—

lakónegyedek,

| — | emberi tevékenységek végzésére használat területek (pl. szomszédos munkahelyek, iskolák, napközik, pihenőövezetek, kórházak vagy gondozóintézmények). |
| --- | --- |

—

emberi tevékenységek végzésére használat területek (pl. szomszédos munkahelyek, iskolák, napközik, pihenőövezetek, kórházak vagy gondozóintézmények).

Szilárdanyag-bevitel

A 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 5. része 3. a) pontjának i. alpontjában meghatározott összes szilárdanyag-tartalom.

Oldószer

Az „oldószer” a „szerves oldószert” jelenti.

Oldószerbevitel

A 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 7. része 3. pontjának b) alpontjában meghatározott bevitt szervesoldószer-mennyiség.

Oldószeralapú

Olyan típusú festék, tinta vagy más bevonóanyag, amelyben hordozóanyagként oldószer(eke)t használnak fel. A faanyagok és faipari termékek tartósítása tekintetében a kezelésre használt vegyi anyagok típusára utal.

Oldószeralapú keverék

Olyan oldószeralapú bevonat, amelyben a bevonó rétegek egyike vízbázisú (WB).

Oldószer anyagmérleg

A 2010/75/EU irányelv VII. mellékletének 7. része szerint évente legalább egyszer elkészített anyagmérleg.

Felszíni lefolyó víz

Olyan, csapadékból származó víz, amely föld vagy vízhatlan felületek, például burkolattal ellátott utcák és tárolóhelyek, tetők stb. felszínén folyik, és nem szivárog bele a talajba.

Teljes kibocsátás

A 2010/75/EU irányelv 57. cikkének 4. pontjának megfelelően a diffúz kibocsátások és a véggáz-kibocsátások összege.

Kezelésre használt vegyi anyagok

A faanyagok és faipari termékek tartósításához használt vegyi anyagok, például biocidok, vízhatlanításhoz használt vegyi anyagok (pl. olajok, emulziók) és égésgátló anyagok. Ide tartoznak a hatóanyagok hordozóanyagai (pl. víz, oldószer) is.

Érvényes óránkénti/félóránkénti átlag

Az óránkénti/félóránkénti átlagérték akkor tekinthető érvényesnek, ha nincs karbantartás vagy működési hiba az automatizált mérőrendszerben.

Véggázok

A 2010/75/EK irányelv 57. cikkének 2. pontjában meghatározott füstgázok.

Vízbázisú

Olyan festék, tinta vagy más bevonóanyag, amelynek oldószertartalmát részben vagy teljes egészében víz teszi ki. A faanyagok és faipari termékek tartósítása tekintetében a kezelésre használt vegyi anyagok típusára utal.

Fatartósítás

Olyan tevékenységek, amelyek célja, hogy megvédjék a faanyagot és a faipari termékeket a gombák, baktériumok, rovarok, víz, időjárás vagy tűz káros hatásaitól; hogy biztosítsák a szerkezeti integritás hosszú távú megőrzését; valamint, hogy javítsák a faanyag és a faipari termékek ellenállóképességét.

| Szennyező anyagok és paraméterek |
| --- |
| Használt kifejezés | Meghatározás |
| AOX | A Cl-ként kifejezett, adszorbeálható szervesen kötött halogének, többek között az adszorbeálható szervesen kötött klór, bróm és jód. |
| CO | Szén-monoxid. |
| KOI | Kémiai oxigénigény. A szerves anyag dikromát használatával történő teljes kémiai oxidációjához (szén-dioxiddá alakulásához) szükséges oxigénmennyiség. A KOI a szerves vegyületek tömegkoncentrációjának mutatójaként szolgál. |
| Króm | A Cr-ként kifejezett króm az összes szervetlen és szerves, oldott vagy részecskékhez kötött krómvegyületet jelenti. |
| DMF | N,N-dimetilformamid. |
| Por | Az összes (levegőben) szálló por. |
| F- | Fluorid. |
| Hat vegyértékű króm | A Cr(VI)-ként kifejezett hat vegyértékű króm jelentiaz összes olyan krómvegyületet, amelynél a króm +6 oxidációs állapotban (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) van. |
| HOI | Szénhidrogén-olajindex. A szénhidrogén-oldószerrel kinyerhető vegyületek összessége (ide értve a hosszú láncú és elágazó alifás, aliciklikus, aromás vagy alkil-szubsztituált aromás szénhidrogéneket). |
| IPA | Izopropil-alkohol: propán-2-ol (más néven izopropanol). |
| Nikkel | Az Ni-ként kifejezett nikkel az összes szervetlen és szerves, oldott vagy részecskékhez kötött nikkelvegyületet jelenti. |
| NOX | A nitrogén-monoxid (NO) és a nitrogén-dioxid (NO2) együtt, NO2-ként kifejezve. |
| PAH-ok | Többgyűrűs aromás szénhidrogének. |
| TOC | Teljes szervesszén-tartalom C-ben kifejezve (a vízben). |
| TVOC | Az összes illékony szerves vegyület C-ben kifejezve (a levegőben). |
| TSS | Összes lebegő szilárd részecske. Az összes (vízben) lebegő szilárd részecske tömegkoncentrációja üvegszálas szűrőkkel végzett szűréssel és gravimetriás módszerrel mérve. |
| VOC | A 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 45. pontja szerinti illékony szerves vegyület. |
| Cink | A Zn-ként kifejezett cink az összes szervetlen és szerves, oldott vagy részecskékhez kötött cinkvegyületet jelenti. |

Szennyező anyagok és paraméterek

Használt kifejezés

Meghatározás

AOX

A Cl-ként kifejezett, adszorbeálható szervesen kötött halogének, többek között az adszorbeálható szervesen kötött klór, bróm és jód.

CO

Szén-monoxid.

KOI

Kémiai oxigénigény. A szerves anyag dikromát használatával történő teljes kémiai oxidációjához (szén-dioxiddá alakulásához) szükséges oxigénmennyiség. A KOI a szerves vegyületek tömegkoncentrációjának mutatójaként szolgál.

Króm

A Cr-ként kifejezett króm az összes szervetlen és szerves, oldott vagy részecskékhez kötött krómvegyületet jelenti.

DMF

N,N-dimetilformamid.

Por

Az összes (levegőben) szálló por.

F-

Fluorid.

Hat vegyértékű króm

A Cr(VI)-ként kifejezett hat vegyértékű króm jelentiaz összes olyan krómvegyületet, amelynél a króm +6 oxidációs állapotban (oldott vagy részecskékhez kötött állapotban) van.

HOI

Szénhidrogén-olajindex. A szénhidrogén-oldószerrel kinyerhető vegyületek összessége (ide értve a hosszú láncú és elágazó alifás, aliciklikus, aromás vagy alkil-szubsztituált aromás szénhidrogéneket).

IPA

Izopropil-alkohol: propán-2-ol (más néven izopropanol).

Nikkel

Az Ni-ként kifejezett nikkel az összes szervetlen és szerves, oldott vagy részecskékhez kötött nikkelvegyületet jelenti.

NOX

A nitrogén-monoxid (NO) és a nitrogén-dioxid (NO2) együtt, NO2-ként kifejezve.

PAH-ok

Többgyűrűs aromás szénhidrogének.

TOC

Teljes szervesszén-tartalom C-ben kifejezve (a vízben).

TVOC

Az összes illékony szerves vegyület C-ben kifejezve (a levegőben).

TSS

Összes lebegő szilárd részecske. Az összes (vízben) lebegő szilárd részecske tömegkoncentrációja üvegszálas szűrőkkel végzett szűréssel és gravimetriás módszerrel mérve.

VOC

A 2010/75/EU irányelv 3. cikkének 45. pontja szerinti illékony szerves vegyület.

Cink

A Zn-ként kifejezett cink az összes szervetlen és szerves, oldott vagy részecskékhez kötött cinkvegyületet jelenti.

BETŰSZÓK

E BAT-következtetések alkalmazásában az alábbi betűszókat kell alkalmazni:

| Betűszó | Meghatározás |
| --- | --- |
| BPR | A biocid termékekről szóló rendelet (a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, HL L 167., 2012.6.27., 1. o.). |
| DWI | Húzott és fali vasalt dobozok (a fém csomagolóiparban használatos dobozfajta). |
| EMS | Környezetközpontú irányítási rendszer. |
| IED | Az ipari kibocsátásokról szóló (2010/75/EU) irányelv. |
| IR | Infravörös. |
| LEL | Alsó robbanási határérték – a levegőben lévő gáz vagy gőz azon legalacsonyabb koncentrációja (százalékban), amely a gyújtóforrás jelenlétében tüzet kelteni képes. A LEL-nél alacsonyabb koncentrációk „túl alacsonyak” az égéshez. Más néven alsó gyúlékonysági határérték (LFL). |
| OTNOC | A normál üzemeltetési feltételektől eltérő feltételek. |
| STS | Felületkezelés szerves oldószerekkel. |
| UV | Ultraibolya. |
| WPC | Faanyagok és faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása. |

Betűszó

Meghatározás

BPR

A biocid termékekről szóló rendelet (a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

DWI

Húzott és fali vasalt dobozok (a fém csomagolóiparban használatos dobozfajta).

EMS

Környezetközpontú irányítási rendszer.

IED

Az ipari kibocsátásokról szóló (2010/75/EU) irányelv.

IR

Infravörös.

LEL

Alsó robbanási határérték – a levegőben lévő gáz vagy gőz azon legalacsonyabb koncentrációja (százalékban), amely a gyújtóforrás jelenlétében tüzet kelteni képes. A LEL-nél alacsonyabb koncentrációk „túl alacsonyak” az égéshez. Más néven alsó gyúlékonysági határérték (LFL).

OTNOC

A normál üzemeltetési feltételektől eltérő feltételek.

STS

Felületkezelés szerves oldószerekkel.

UV

Ultraibolya.

WPC

Faanyagok és faipari termékek vegyi anyagokkal történő tartósítása.

ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK

Elérhető legjobb technikák

Az e BAT-következtetésekben felsorolt és bemutatott technikák nem előíró jellegűek és nem teljeskörűek. Más olyan technikák is alkalmazhatók, amelyek garantálják a környezetvédelem legalább azonos szintjét.

Eltérő megjegyzés hiányában e BAT-következtetések általánosan alkalmazhatók.

Az elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)

A teljes és diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozó BAT-AEL értékek

Az összes VOC-kibocsátás tekintetében az elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szinteket (BAT-AEL-ek) a jelen BAT-következtetések a következő formában tartalmazzák:

| — | az éves átlagként kiszámított fajlagos kibocsátási terhelés, amelyet úgy számítanak ki, hogy elosztják az összes VOC-kibocsátást (az oldószer anyagmérlegével kiszámítva) egy ágazattól függő termelési bemeneti (vagy teljesítmény-) paraméterrel; vagy |
| --- | --- |

—

az éves átlagként kiszámított fajlagos kibocsátási terhelés, amelyet úgy számítanak ki, hogy elosztják az összes VOC-kibocsátást (az oldószer anyagmérlegével kiszámítva) egy ágazattól függő termelési bemeneti (vagy teljesítmény-) paraméterrel; vagy

| — | az oldószerbevitel százalékában, éves átlagként kiszámítva a 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 7. része 3. a) pontjának i. alpontja szerint. |
| --- | --- |

—

az oldószerbevitel százalékában, éves átlagként kiszámítva a 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 7. része 3. a) pontjának i. alpontja szerint.

A diffúz VOC-kibocsátások esetében az elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szinteket (BAT-AEL-ek) ezek a BAT-következtetések az oldószerbevitel százalékában adják meg, éves átlagként kiszámítva a 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 7. része 3. b) pontjának i. alpontja szerint.

A véggázokkal történő kibocsátásokra vonatkozó BAT-AEL-ek és indikatív kibocsátási szintek

Az elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szintekre (BAT-AEL-ek) és a véggázokkal történő kibocsátásokra vonatkozó indikatív kibocsátási szintekre ezek a BAT-következtetések mint koncentrációértékekre hivatkoznak, amelyeket a kibocsátott anyagok egységnyi térfogatú hulladékgázhoz viszonyított tömegeként adnak meg az alábbi standard körülmények között: száraz gáz 273,15 K hőmérsékleten és 101,3 kPa nyomáson, az oxigéntartalomra vonatkozó korrekció nélkül, mg/Nm3-ben kifejezve.

A BAT-AEL-értékekhez kapcsolódó átlagolási időszakok és a véggázokkal történő kibocsátások indikatív kibocsátási szintjei vonatkozásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók.

| Mérés típusa | Átlagolási időszak | Meghatározás |
| --- | --- | --- |
| Folyamatos | Napi átlag | Egynapos időszakban mért átlagérték, érvényes óránkénti vagy félóránkénti átlagok alapján számítva. |
| Időszakos | A mintavételi időszak alatti átlag | Három egymást követő, egyenként legalább 30 percen át tartó mérés átlagértéke  (3). |

Mérés típusa

Átlagolási időszak

Meghatározás

Folyamatos

Napi átlag

Egynapos időszakban mért átlagérték, érvényes óránkénti vagy félóránkénti átlagok alapján számítva.

Időszakos

A mintavételi időszak alatti átlag

Három egymást követő, egyenként legalább 30 percen át tartó mérés átlagértéke  (3).

A vízbe történő kibocsátásokra vonatkozó BAT-AEL-ek

Az e BAT-következtetésekben szereplő, a vízbe jutó kibocsátások tekintetében elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) mg/l-ben (a kibocsátott anyag egységnyi térfogatú vízhez viszonyított tömegeként) kifejezett koncentrációra értendők.

A BAT-AEL-ekhez kapcsolódó átlagolási időszakok az alábbi két eset egyikére vonatkoznak:

| — | folyamatos kibocsátás esetében a napi átlagok, azaz 24 órás térfogatáram-arányos egyesített minták; |
| --- | --- |

—

folyamatos kibocsátás esetében a napi átlagok, azaz 24 órás térfogatáram-arányos egyesített minták;

| — | tételenkénti kibocsátás esetén a kibocsátás időtartama alatt térfogatáram-arányos egyesített mintaként vett átlagértékek. |
| --- | --- |

—

tételenkénti kibocsátás esetén a kibocsátás időtartama alatt térfogatáram-arányos egyesített mintaként vett átlagértékek.

Időarányos egyesített minták is alkalmazhatók, feltéve, hogy igazolható a térfogatáram megfelelő stabilitása. Megfelelően összekevert, homogén szennyvíz esetében lehetőség van pontminták vételére is. Pontmintákat kell venni, ha a minta a mérendő paraméter tekintetében instabil. A vízbe történő kibocsátásokkal kapcsolatos BAT-AEL-ek arra a pontra vonatkoznak, ahol a kibocsátás a kilép az üzemből.

Egyéb környezetiteljesítmény-szintek

Az elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó fajlagos energiafogyasztási (energiahatékonysági) szintek (BAT-AEPL-ek)

A fajlagos energiafogyasztáshoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek az éves átlagokra vonatkoznak, melyeket a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Image 1

ahol:

| energiafogyasztás | : | az üzem által elfogyasztott, az energiahatékonysági tervben (lásd: BAT 19, a) pont) meghatározott teljes (primer energiahordozókból generált) hő- és villamosenergia-mennyiség MWh/év mértékegységben kifejezve; |
| --- | --- | --- |
| aktivitási ráta | : | az üzem által feldolgozott termékek összmennyisége vagy az üzem teljesítménye a megfelelő mértékegységben kifejezve az ágazattól függően (pl. kg/év, m2/év, bevont jármű/év). |

energiafogyasztás

:

az üzem által elfogyasztott, az energiahatékonysági tervben (lásd: BAT 19, a) pont) meghatározott teljes (primer energiahordozókból generált) hő- és villamosenergia-mennyiség MWh/év mértékegységben kifejezve;

aktivitási ráta

:

az üzem által feldolgozott termékek összmennyisége vagy az üzem teljesítménye a megfelelő mértékegységben kifejezve az ágazattól függően (pl. kg/év, m2/év, bevont jármű/év).

Az elérhető legjobb technikákhoz kapcsolódó fajlagos vízfogyasztási szintek (BAT-AEPL-ek)

A fajlagos vízfogyasztáshoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek az éves átlagokra vonatkoznak, melyeket a következő egyenlet segítségével kell kiszámítani:

Image 2

ahol:

| vízfogyasztás | : | az üzemben végzett tevékenységek során felhasznált víz teljes mennyisége, kivéve az újrafeldolgozott és újrafelhasznált vizet, az egyszeri átvezetésű hűtőrendszerekben használt hűtővizet, valamint a háztartási célú vizet, l/évben vagy m3/évben kifejezve; |
| --- | --- | --- |
| aktivitási ráta | : | az üzem által feldolgozott termékek összmennyisége vagy az üzem teljesítménye a megfelelő mértékegységben kifejezve az ágazattól függően (pl. évente bevont szalagtekercs-mennyiség m2-ben, bevont jármű/év, ezer doboz/év). |

vízfogyasztás

:

az üzemben végzett tevékenységek során felhasznált víz teljes mennyisége, kivéve az újrafeldolgozott és újrafelhasznált vizet, az egyszeri átvezetésű hűtőrendszerekben használt hűtővizet, valamint a háztartási célú vizet, l/évben vagy m3/évben kifejezve;

aktivitási ráta

:

az üzem által feldolgozott termékek összmennyisége vagy az üzem teljesítménye a megfelelő mértékegységben kifejezve az ágazattól függően (pl. évente bevont szalagtekercs-mennyiség m2-ben, bevont jármű/év, ezer doboz/év).

A telephelyről elszállított hulladék fajlagos mennyiségeinek indikatív szintjei

A telephelyről elszállított hulladék fajlagos mennyiségeire vonatkozó indikatív szintek a következő egyenlettel kiszámított éves átlagértékekre vonatkoznak:

Image 3

ahol:

| a telephelyről elszállított hulladék mennyisége | : | az üzem által a telephelyről elszállított hulladék teljes mennyisége, kg/év-ben kifejezve; |
| --- | --- | --- |
| aktivitási ráta | : | a üzem által feldolgozott termékek teljes mennyisége vagy az ütem teljesítménye az évente bevont járművek számában kifejezve. |

a telephelyről elszállított hulladék mennyisége

:

az üzem által a telephelyről elszállított hulladék teljes mennyisége, kg/év-ben kifejezve;

aktivitási ráta

:

a üzem által feldolgozott termékek teljes mennyisége vagy az ütem teljesítménye az évente bevont járművek számában kifejezve.

1.   A SZERVES OLDÓSZEREKKEL VÉGZETT FELÜLETKEZELÉSRE VONATKOZÓ BAT-KÖVETKEZTETÉSEK

1.1.   Általános BAT-következtetések

1.1.1.   Környezetközpontú irányítási rendszerek

BAT 1.   Az átfogó környezeti teljesítmény javítása érdekében alkalmazandó BAT olyan környezetközpontú irányítási rendszer (EMS) bevezetését és alkalmazását jelenti, amely az összes alábbi szempontra kiterjed:

| i. | elkötelezettség és vezetői szerepvállalás, a vezetés – beleértve a felső vezetést – elszámoltathatósága a hatékony EMS megvalósítása tekintetében; |
| --- | --- |

i.

elkötelezettség és vezetői szerepvállalás, a vezetés – beleértve a felső vezetést – elszámoltathatósága a hatékony EMS megvalósítása tekintetében;

| ii. | egy elemzés a szervezet kontextusának meghatározásához, az érdekelt felek igényeinek és elvárásainak felmérése, a létesítmény esetleges környezeti (vagy emberi egészséggel kapcsolatos) kockázatát befolyásoló jellemzők, valamint a környezettel kapcsolatos alkalmazandó jogi követelmények azonosítása; |
| --- | --- |

ii.

egy elemzés a szervezet kontextusának meghatározásához, az érdekelt felek igényeinek és elvárásainak felmérése, a létesítmény esetleges környezeti (vagy emberi egészséggel kapcsolatos) kockázatát befolyásoló jellemzők, valamint a környezettel kapcsolatos alkalmazandó jogi követelmények azonosítása;

| iii. | olyan környezetvédelmi politika kidolgozása, amely a létesítmény környezeti teljesítményének folyamatos fejlesztését is magában foglalja; |
| --- | --- |

iii.

olyan környezetvédelmi politika kidolgozása, amely a létesítmény környezeti teljesítményének folyamatos fejlesztését is magában foglalja;

| iv. | a jelentős környezeti tényezőkkel kapcsolatos célkitűzések és teljesítménymutatók meghatározása, beleértve az alkalmazandó jogi követelményeknek való megfelelés biztosítását; |
| --- | --- |

iv.

a jelentős környezeti tényezőkkel kapcsolatos célkitűzések és teljesítménymutatók meghatározása, beleértve az alkalmazandó jogi követelményeknek való megfelelés biztosítását;

| v. | a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítása és a környezeti kockázatok elkerülése érdekében szükséges eljárások és fellépések tervezése és végrehajtása (ideértve adott esetben a korrekciós és megelőző intézkedéseket is); |
| --- | --- |

v.

a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítása és a környezeti kockázatok elkerülése érdekében szükséges eljárások és fellépések tervezése és végrehajtása (ideértve adott esetben a korrekciós és megelőző intézkedéseket is);

| vi. | a környezeti szempontokkal és célkitűzésekkel összefüggő struktúrák, szerepek és felelősségi körök meghatározása, valamint a szükséges pénzügyi és emberi erőforrások biztosítása; |
| --- | --- |

vi.

a környezeti szempontokkal és célkitűzésekkel összefüggő struktúrák, szerepek és felelősségi körök meghatározása, valamint a szükséges pénzügyi és emberi erőforrások biztosítása;

| vii. | a létesítmény környezeti teljesítményét esetlegesen befolyásoló munkakörrel rendelkező személyzet szakértelmének és tudatosságának biztosítása (pl. tájékoztatás és képzés révén); |
| --- | --- |

vii.

a létesítmény környezeti teljesítményét esetlegesen befolyásoló munkakörrel rendelkező személyzet szakértelmének és tudatosságának biztosítása (pl. tájékoztatás és képzés révén);

| viii. | belső és külső kommunikáció; |
| --- | --- |

viii.

belső és külső kommunikáció;

| ix. | a munkavállalók jó környezetgazdálkodási gyakorlatokban való részvételének előmozdítása; |
| --- | --- |

ix.

a munkavállalók jó környezetgazdálkodási gyakorlatokban való részvételének előmozdítása;

| x. | a jelentős környezeti hatással járó tevékenységek ellenőrzésére szolgáló irányítási kézikönyv és írásbeli eljárások, valamint a vonatkozó nyilvántartások létrehozása és vezetése; |
| --- | --- |

x.

a jelentős környezeti hatással járó tevékenységek ellenőrzésére szolgáló irányítási kézikönyv és írásbeli eljárások, valamint a vonatkozó nyilvántartások létrehozása és vezetése;

| xi. | hatékony műveleti tervezés és folyamatellenőrzés; |
| --- | --- |

xi.

hatékony műveleti tervezés és folyamatellenőrzés;

| xii. | megfelelő karbantartási programok végrehajtása; |
| --- | --- |

xii.

megfelelő karbantartási programok végrehajtása;

| xiii. | veszélyhelyzeti felkészültségi és intézkedési tervek, beleértve a veszélyhelyzetek megelőzését és/vagy káros (környezeti) hatásainak enyhítését is; |
| --- | --- |

xiii.

veszélyhelyzeti felkészültségi és intézkedési tervek, beleértve a veszélyhelyzetek megelőzését és/vagy káros (környezeti) hatásainak enyhítését is;

| xiv. | (új) létesítmény vagy egy létesítmény részének (újra)tervezése során az annak teljes élettartama alatt várható környezeti hatások figyelembevétele, beleértve az építést, a karbantartást, az üzemeltetést és a leszerelést is; |
| --- | --- |

xiv.

(új) létesítmény vagy egy létesítmény részének (újra)tervezése során az annak teljes élettartama alatt várható környezeti hatások figyelembevétele, beleértve az építést, a karbantartást, az üzemeltetést és a leszerelést is;

| xv. | nyomonkövetési és mérési program végrehajtása; ezzel kapcsolatban az ipari kibocsátásokról szóló irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből származó, levegőbe és vízbe történő kibocsátások monitoringjáról szóló referenciajelentésben található információ; |
| --- | --- |

xv.

nyomonkövetési és mérési program végrehajtása; ezzel kapcsolatban az ipari kibocsátásokról szóló irányelv hatálya alá tartozó létesítményekből származó, levegőbe és vízbe történő kibocsátások monitoringjáról szóló referenciajelentésben található információ;

| xvi. | ágazati összehasonlító teljesítményértékelés rendszeres alkalmazása; |
| --- | --- |

xvi.

ágazati összehasonlító teljesítményértékelés rendszeres alkalmazása;

| xvii. | időszakos független belső ellenőrzés (amennyiben megvalósítható), vagy időszakos független külső ellenőrzés a környezeti teljesítmény értékelése, valamint annak meghatározása érdekében, hogy az EMS megfelel-e a tervezett intézkedéseknek, illetve megfelelően vezették-e be és tartják-e fenn; |
| --- | --- |

xvii.

időszakos független belső ellenőrzés (amennyiben megvalósítható), vagy időszakos független külső ellenőrzés a környezeti teljesítmény értékelése, valamint annak meghatározása érdekében, hogy az EMS megfelel-e a tervezett intézkedéseknek, illetve megfelelően vezették-e be és tartják-e fenn;

| xviii. | a meg nem felelések okainak értékelése, a hozott korrekciós intézkedések végrehajtása, a korrekciós intézkedések hatékonyságának vizsgálata, valamint annak meghatározása, hogy léteznek-e vagy előfordulhatnak-e hasonló meg nem felelések; |
| --- | --- |

xviii.

a meg nem felelések okainak értékelése, a hozott korrekciós intézkedések végrehajtása, a korrekciós intézkedések hatékonyságának vizsgálata, valamint annak meghatározása, hogy léteznek-e vagy előfordulhatnak-e hasonló meg nem felelések;

| xix. | időszakos felsővezetői felülvizsgálat az EMS, illetve annak folyamatos alkalmassága, megfelelősége és hatékonysága tekintetében; |
| --- | --- |

xix.

időszakos felsővezetői felülvizsgálat az EMS, illetve annak folyamatos alkalmassága, megfelelősége és hatékonysága tekintetében;

| xx. | a tisztább technológiák fejlesztésének nyomon követése és figyelembevétele. |
| --- | --- |

xx.

a tisztább technológiák fejlesztésének nyomon követése és figyelembevétele.

Kifejezetten a szerves oldószerekkel végzett felületkezelés tekintetében BAT a következő elemeknek az EMS-be történő beépítése:

| i. | Kapcsolat a minőségellenőrzéssel és -biztosítással, valamint az egészségügyi és biztonsági megfontolásokkal. |
| --- | --- |

i.

Kapcsolat a minőségellenőrzéssel és -biztosítással, valamint az egészségügyi és biztonsági megfontolásokkal.

| ii. | A létesítmény környezeti lábnyomának csökkentését célzó tervezés. Ez elsősorban a következőket jelenti:






  a. | az üzem általános környezeti teljesítményének értékelése (lásd: BAT 2); |
| --- | --- | --- |

ii.

A létesítmény környezeti lábnyomának csökkentését célzó tervezés. Ez elsősorban a következőket jelenti:

a.

az üzem általános környezeti teljesítményének értékelése (lásd: BAT 2);

| b. | az elemek közötti hatások figyelembevétele, különös tekintettel az oldószer-kibocsátás csökkentése és az energia- (lásd: BAT 19), a víz- (lásd: BAT 20) és a nyersanyagfogyasztás (lásd: BAT 6) közötti megfelelő egyensúly fenntartására; |
| --- | --- |

b.

az elemek közötti hatások figyelembevétele, különös tekintettel az oldószer-kibocsátás csökkentése és az energia- (lásd: BAT 19), a víz- (lásd: BAT 20) és a nyersanyagfogyasztás (lásd: BAT 6) közötti megfelelő egyensúly fenntartására;

| c. | a tisztítási eljárásokból származó VOC-kibocsátások csökkentése (lásd: BAT 9). |
| --- | --- |

c.

a tisztítási eljárásokból származó VOC-kibocsátások csökkentése (lásd: BAT 9).

| iii. | Az alábbiak beépítése:






  a. | a szivárgások és a kiömlések megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó terv (lásd: BAT 5, a) pont); |
| --- | --- | --- |

iii.

Az alábbiak beépítése:

a.

a szivárgások és a kiömlések megelőzésére és ellenőrzésére vonatkozó terv (lásd: BAT 5, a) pont);

| b. | az alacsony környezeti hatású nyersanyagok felhasználására szolgáló nyersanyag-értékelési rendszer és a folyamat során az oldószerek felhasználásának optimalizálására vonatkozó terv (lásd: BAT 3); |
| --- | --- |

b.

az alacsony környezeti hatású nyersanyagok felhasználására szolgáló nyersanyag-értékelési rendszer és a folyamat során az oldószerek felhasználásának optimalizálására vonatkozó terv (lásd: BAT 3);

| c. | oldószer anyagmérleg (lásd: BAT 10); |
| --- | --- |

c.

oldószer anyagmérleg (lásd: BAT 10);

| d. | az OTNOC gyakoriságának és környezeti következményeinek csökkentésére irányuló karbantartási program (lásd: BAT 13); |
| --- | --- |

d.

az OTNOC gyakoriságának és környezeti következményeinek csökkentésére irányuló karbantartási program (lásd: BAT 13);

| e. | energiahatékonysági terv (lásd: BAT 19, a) pont); |
| --- | --- |

e.

energiahatékonysági terv (lásd: BAT 19, a) pont);

| f. | vízgazdálkodási terv (lásd: BAT 20, a) pont); |
| --- | --- |

f.

vízgazdálkodási terv (lásd: BAT 20, a) pont);

| g. | hulladékgazdálkodási terv (lásd: BAT 22, a) pont); |
| --- | --- |

g.

hulladékgazdálkodási terv (lásd: BAT 22, a) pont);

| h. | bűzszennyezés elleni intézkedési terv (lásd: BAT 23). |
| --- | --- |

h.

bűzszennyezés elleni intézkedési terv (lásd: BAT 23).

Megjegyzés:

Az 1221/2009/EK rendelet létrehozza az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS), amely egy ennek a BAT-nak megfelelő EMS-rendszer.

Alkalmazhatóság:

Az EMS részletessége és formalizálásának mértéke általában a létesítmény jellegével, méretével és összetettségével, valamint lehetséges környezeti hatásainak körével függ össze.

1.1.2.   Átfogó környezeti teljesítmény

BAT 2.   Az üzem általános környezeti teljesítményének, különösen VOC-kibocsátásának és energiafogyasztásának javítása érdekében alkalmazandó BAT a következő:

| — | a VOC-kibocsátáshoz és az energiafogyasztáshoz a legnagyobb mértékben hozzájáruló technológiai területek/szakaszok/lépések meghatározása,, ahol a legnagyobb lehetőség rejlik a javításra (lásd még: BAT 1); |
| --- | --- |

—

a VOC-kibocsátáshoz és az energiafogyasztáshoz a legnagyobb mértékben hozzájáruló technológiai területek/szakaszok/lépések meghatározása,, ahol a legnagyobb lehetőség rejlik a javításra (lásd még: BAT 1);

| — | a VOC-kibocsátás és az energiafogyasztás minimalizálását célzó intézkedések meghatározása és végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a VOC-kibocsátás és az energiafogyasztás minimalizálását célzó intézkedések meghatározása és végrehajtása;

| — | a helyzet rendszeres (legalább évente egyszeri) aktualizálása és az azonosított intézkedések végrehajtásának nyomon követése. |
| --- | --- |

—

a helyzet rendszeres (legalább évente egyszeri) aktualizálása és az azonosított intézkedések végrehajtásának nyomon követése.

1.1.3.   Nyersanyagok kiválasztása

BAT 3.   A felhasznált nyersanyagok környezetre gyakorolt hatásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi két technika használatát jelenti.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Alacsony környezeti hatású nyersanyagok használata | Az EMS részeként (lásd: BAT 1) a felhasznált anyagok (különösen a rákkeltő, mutagén és a reprodukciót károsító anyagok, valamint a különös aggodalomra okot adó anyagok) káros környezeti hatásainak szisztematikus értékelése, valamint – amennyiben lehetséges – ezen anyagok helyettesítése olyanokkal, amelyeknek nincs vagy kisebb a környezetre és az egészségre gyakorolt hatása, figyelembe véve a termék minőségére vonatkozó követelményeket vagy termékjellemzőket. | Általánosan alkalmazható.
  Az értékelés hatálya (pl. részletessége) és jellege általában a üzem típusával, méretével, összetettségével és a lehetséges környezeti hatások körével, valamint a felhasznált anyagok típusával és mennyiségével függ össze. |
| b) | Az oldószerek felhasználásának optimalizálása a folyamatban | Az oldószerek felhasználásának optimalizálása a folyamatban irányítási terv révén (az EMS részeként (lásd: BAT 1)), amelynek célja a szükséges intézkedések meghatározása és végrehajtása (pl. színek csoportosítása, a permetszórás optimalizálása). | Általánosan alkalmazható. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Alacsony környezeti hatású nyersanyagok használata

Az EMS részeként (lásd: BAT 1) a felhasznált anyagok (különösen a rákkeltő, mutagén és a reprodukciót károsító anyagok, valamint a különös aggodalomra okot adó anyagok) káros környezeti hatásainak szisztematikus értékelése, valamint – amennyiben lehetséges – ezen anyagok helyettesítése olyanokkal, amelyeknek nincs vagy kisebb a környezetre és az egészségre gyakorolt hatása, figyelembe véve a termék minőségére vonatkozó követelményeket vagy termékjellemzőket.

Általánosan alkalmazható.

Az értékelés hatálya (pl. részletessége) és jellege általában a üzem típusával, méretével, összetettségével és a lehetséges környezeti hatások körével, valamint a felhasznált anyagok típusával és mennyiségével függ össze.

b)

Az oldószerek felhasználásának optimalizálása a folyamatban

Az oldószerek felhasználásának optimalizálása a folyamatban irányítási terv révén (az EMS részeként (lásd: BAT 1)), amelynek célja a szükséges intézkedések meghatározása és végrehajtása (pl. színek csoportosítása, a permetszórás optimalizálása).

Általánosan alkalmazható.

BAT 4.   Az oldószer-fogyasztás, a VOC-kibocsátás és felhasznált nyersanyagok összesített környezeti hatásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének vagy azok kombinációjának használata.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Nagyszilárdságú oldószeralapú festékek/bevonatok/lakkok/tinták/ragasztók használata | Alacsony oldószertartalmú és megnövelt szilárdanyag-tartalmú festékek, bevonatok, folyékony tinták, lakkok és ragasztók használata. | A felületkezelési technikák kiválasztása során korlátozó tényező lehet a tevékenység típusa, a hordozó típusa és alakja, a termékminőségi követelmények, valamint annak szükségessége, hogy a felhasznált anyagok, a bevonási technikák, a szárítási és kezelési technikák és a füstgázkezelő rendszerek kölcsönösen kompatibilisek legyenek. |
| b) | Vízbázisú festékek/bevonatok/tinták/lakkok/ragasztók használata | Olyan festékek, bevonatok, folyékony tinták, lakkok és ragasztók használata, amelyekben a szerves oldószert részben víz helyettesíti. |
| c) | Sugárzásra szilárduló tinták/bevonatok/festékek/lakkok/ragasztók használata | Olyan festékek, bevonatok, folyékony tinták, lakkok és ragasztók használata, amelyek meghatározott kémiai csoportok UV- vagy infravörös sugárzással történő aktiválásával vagy gyors elektronok aktiválásával kezelhetők, hő alkalmazása és VOC-kibocsátás nélkül. |
| d) | Oldószermentes kétkomponensű ragasztók használata | Oldószermentes, kétkomponensű, gyantából és keményítőből álló ragasztóanyagok használata. |
| e) | Hőre lágyuló ragasztók használata | Szintetikus gumik, szénhidrogéngyanták és különböző adalékanyagok meleg sajtolásából készült ragasztóanyagokkal történő bevonatolás alkalmazása. Ebben az esetben nem használnak oldószereket. |
| f) | Porbevonatok használata | Oldószermentes bevonat használata, amelyet finoman eloszlatott por formájában visznek fel és hőkemencékben rögzítenek. |
| g) | Lamináló film használata szövedékek vagy szalagtekercsek bevonatolásához | Esztétikai vagy funkcionális tulajdonságokat biztosító, szalagtekercsre vagy szövedékre felvitt polimer filmek használata, ami csökkenti a szükséges bevonórétegek számát. |
| h) | Olyan anyagok használata, amelyek nem VOC-k vagy alacsonyabb illékonyságú VOC-k | Nagy illékonyságú VOC-anyagok helyettesítése olyan szerves vegyületeket tartalmazó egyéb anyagokkal, amelyek nem VOC-k vagy alacsonyabb illékonyságú VOC-k (pl. észterek). |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Nagyszilárdságú oldószeralapú festékek/bevonatok/lakkok/tinták/ragasztók használata

Alacsony oldószertartalmú és megnövelt szilárdanyag-tartalmú festékek, bevonatok, folyékony tinták, lakkok és ragasztók használata.

A felületkezelési technikák kiválasztása során korlátozó tényező lehet a tevékenység típusa, a hordozó típusa és alakja, a termékminőségi követelmények, valamint annak szükségessége, hogy a felhasznált anyagok, a bevonási technikák, a szárítási és kezelési technikák és a füstgázkezelő rendszerek kölcsönösen kompatibilisek legyenek.

b)

Vízbázisú festékek/bevonatok/tinták/lakkok/ragasztók használata

Olyan festékek, bevonatok, folyékony tinták, lakkok és ragasztók használata, amelyekben a szerves oldószert részben víz helyettesíti.

c)

Sugárzásra szilárduló tinták/bevonatok/festékek/lakkok/ragasztók használata

Olyan festékek, bevonatok, folyékony tinták, lakkok és ragasztók használata, amelyek meghatározott kémiai csoportok UV- vagy infravörös sugárzással történő aktiválásával vagy gyors elektronok aktiválásával kezelhetők, hő alkalmazása és VOC-kibocsátás nélkül.

d)

Oldószermentes kétkomponensű ragasztók használata

Oldószermentes, kétkomponensű, gyantából és keményítőből álló ragasztóanyagok használata.

e)

Hőre lágyuló ragasztók használata

Szintetikus gumik, szénhidrogéngyanták és különböző adalékanyagok meleg sajtolásából készült ragasztóanyagokkal történő bevonatolás alkalmazása. Ebben az esetben nem használnak oldószereket.

f)

Porbevonatok használata

Oldószermentes bevonat használata, amelyet finoman eloszlatott por formájában visznek fel és hőkemencékben rögzítenek.

g)

Lamináló film használata szövedékek vagy szalagtekercsek bevonatolásához

Esztétikai vagy funkcionális tulajdonságokat biztosító, szalagtekercsre vagy szövedékre felvitt polimer filmek használata, ami csökkenti a szükséges bevonórétegek számát.

h)

Olyan anyagok használata, amelyek nem VOC-k vagy alacsonyabb illékonyságú VOC-k

Nagy illékonyságú VOC-anyagok helyettesítése olyan szerves vegyületeket tartalmazó egyéb anyagokkal, amelyek nem VOC-k vagy alacsonyabb illékonyságú VOC-k (pl. észterek).

1.1.4.   A nyersanyagok tárolása és kezelése

BAT 5.   Az oldószertartalmú és/vagy veszélyes anyagok tárolása és kezelése során keletkező diffúz VOC-kibocsátás megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a helyes gazdálkodás elveinek alkalmazása az alábbi technikák mindegyikével.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| Irányítási technikák |
| a) | A szivárgások és a kiömlések megelőzésére és kezelésére vonatkozó terv elkészítése és végrehajtása | A szivárgások és kiömlések megelőzésére és kezelésére vonatkozó terv az EMS részét képezi (lásd: BAT 1), és többek között a következőket foglalja magában:






  — | a kis és nagy kiömlésekre vonatkozó helyszíni eseménykezelési tervek; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

Irányítási technikák

a)

A szivárgások és a kiömlések megelőzésére és kezelésére vonatkozó terv elkészítése és végrehajtása

A szivárgások és kiömlések megelőzésére és kezelésére vonatkozó terv az EMS részét képezi (lásd: BAT 1), és többek között a következőket foglalja magában:

—

a kis és nagy kiömlésekre vonatkozó helyszíni eseménykezelési tervek;

| — | az érintett személyek szerepének és felelősségének meghatározása; |
| --- | --- |

—

az érintett személyek szerepének és felelősségének meghatározása;

| — | a személyzet környezettudatosságának és a kiömlések megelőzésére/kezelésére vonatkozó képzettségének biztosítása; |
| --- | --- |

—

a személyzet környezettudatosságának és a kiömlések megelőzésére/kezelésére vonatkozó képzettségének biztosítása;

| — | azon területek azonosítása, ahol fennáll a veszélyes anyagok kiömlésének és/vagy szivárgásának kockázata, valamint ezen területek kockázat szerinti besorolása; |
| --- | --- |

—

azon területek azonosítása, ahol fennáll a veszélyes anyagok kiömlésének és/vagy szivárgásának kockázata, valamint ezen területek kockázat szerinti besorolása;

| — | az azonosított területeken megfelelő elszigetelő rendszerek, pl. vízhatlan padlók biztosítása; |
| --- | --- |

—

az azonosított területeken megfelelő elszigetelő rendszerek, pl. vízhatlan padlók biztosítása;

| — | a kiömlött anyagok elszigetelésére és feltakarítására szolgáló megfelelő berendezések azonosítása, azon pontok közelében történő elhelyezése, ahol ilyen esemény bekövetkezhet, valamint rendelkezésre állásuk és üzemképes állapotuk rendszeres ellenőrzése; |
| --- | --- |

—

a kiömlött anyagok elszigetelésére és feltakarítására szolgáló megfelelő berendezések azonosítása, azon pontok közelében történő elhelyezése, ahol ilyen esemény bekövetkezhet, valamint rendelkezésre állásuk és üzemképes állapotuk rendszeres ellenőrzése;

| — | a kiömlésből származó hulladék kezelésére vonatkozó hulladékgazdálkodási iránymutatások; |
| --- | --- |

—

a kiömlésből származó hulladék kezelésére vonatkozó hulladékgazdálkodási iránymutatások;

| — | a tároló- és üzemeltetési területek rendszeres (legalább évente egyszeri) ellenőrzése, a szivárgásészlelő berendezések tesztelése és kalibrálása, valamint a szelepek, tömítések, karimák stb. szivárgásainak gyors javítása (lásd: BAT 13). |
| --- | --- |

—

a tároló- és üzemeltetési területek rendszeres (legalább évente egyszeri) ellenőrzése, a szivárgásészlelő berendezések tesztelése és kalibrálása, valamint a szelepek, tömítések, karimák stb. szivárgásainak gyors javítása (lásd: BAT 13).

Általánosan alkalmazható. A terv hatálya (pl. részletessége) általában a létesítmény típusával, méretével és összetettségével, valamint a felhasznált anyagok típusával és mennyiségével függ össze.

Tárolási technikák

b)

A konténerek lezárása vagy befedése és a tárolóterületek folyadékgyűjtővel való ellátása

Oldószerek, veszélyes anyagok, hulladék oldószerek és hulladék tisztítóanyagok zárt vagy fedett tartályokban történő tárolása, amelyek a kapcsolódó kockázatnak megfelelőek és alkalmasak a kibocsátások minimalizálására. A konténerek tárolóterületén megfelelő kapacitású folyadékgyűjtő van.

Általánosan alkalmazható.

c)

A veszélyes anyagok termelési területeken való tárolásának minimalizálása

A termelési területeken csak a termeléshez szükséges mennyiségben vannak jelen veszélyes anyagok; a nagyobb mennyiségeket külön tárolják.

Folyadékok szivattyúzásának és kezelésének technikái

d)

A szivattyúzás során a szivárgás és a kiömlés megelőzésére szolgáló technikák

A szivárgást és a kiömlést a kezelt anyagnak megfelelő és kellően záró szivattyúk és tömítések használatával előzik meg. Ide tartoznak az olyan berendezések, mint a zárt rendszerű motoros szivattyúk, a mágneskapcsolós szivattyúk, a többszörös mechanikai tömítéssel és a kioltó- vagy pufferrendszerrel rendelkező szivattyúk, a többszörös mechanikai tömítéssel és a légkör felé száraz tömítéssel rendelkező szivattyúk, a membránszivattyúk vagy a csőrugós szivattyúk.

Általánosan alkalmazható.

e)

A szivattyúzás során a túlfolyások megelőzésére szolgáló technikák

Ez magában foglalja például a következők biztosítását:

| — | a szivattyúzási műveletet felügyelik; |
| --- | --- |

—

a szivattyúzási műveletet felügyelik;

| — | nagyobb mennyiségek esetében az ömlesztettáru-tároló tartályokat magas szintű akusztikus és/vagy optikai riasztóberendezésekkel, szükség esetén elzárórendszerekkel szerelik fel. |
| --- | --- |

—

nagyobb mennyiségek esetében az ömlesztettáru-tároló tartályokat magas szintű akusztikus és/vagy optikai riasztóberendezésekkel, szükség esetén elzárórendszerekkel szerelik fel.

f)

A VOC gőzök befogása oldószertartalmú anyagok bejuttatása során

Oldószertartalmú anyagok ömlesztve történő szállításakor (pl. tartályok be- vagy kirakodásakor) a befogadó tartályokból kijutó gőzt befogják, általában gőzvisszavezetéssel.

Ez nem feltétlenül alkalmazható alacsony gőznyomású oldószerek esetében, vagy költségszempontú megfontolások miatt.

g)

A kiömlések elszigetelése és/vagy gyors felszívása oldószertartalmú anyagok kezelése során

Az oldószertartalmú anyagok tartályokban történő kezelésekor az esetleges kiömléseket fel kell fogni, pl. beépített szigeteléssel (pl. „cseppfogó tálcák”) ellátott kocsik, raklapok és/vagy üstök használatával és/vagy abszorbens anyagokkal történő gyors felszívással.

Általánosan alkalmazható.

1.1.5.   A nyersanyagok elosztása

BAT 6.   A nyersanyag-fogyasztás és a VOC-kibocsátás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének vagy kombinációjának alkalmazása.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | A VOC-tartalmú anyagok (pl. tinták, bevonatok, ragasztók, tisztítószerek) kijuttatásának központosítása | A VOC-tartalmú anyagok (pl. tinták, bevonatok, ragasztóanyagok, tisztítószerek) szállítása a felviteli területre gyűrűs vezetékeken át történik közvetlen vezetéssel, beleértve a rendszer tisztítását is, például csőgörénnyel vagy levegőöblítéssel. | A tinták/festékek/bevonatok/ragasztóanyagok vagy oldószerek gyakori változtatása esetén nem feltétlenül alkalmazható. |
| b) | Fejlett keverőrendszerek | Számítógéppel vezérelt keverőberendezés a kívánt festék/bevonat/tinta/ragasztóanyag előállítására. | Általánosan alkalmazható. |
| c) | A VOC-tartalmú anyagok (pl. tinták, bevonatok, ragasztóanyagok, tisztítószerek) szállítása az alkalmazás helyére zárt rendszerben történik | A tinták/festékek/bevonatok/ragasztóanyagok és oldószerek gyakori cseréje esetén vagy kisléptékű felhasználás céljából a kijuttatási terület közelében elhelyezett kis szállítótartályokban tárolt tinták/festékek/bevonatok/ragasztók és oldószerek zárt rendszerű szállítása. |
| d) | A színváltoztatás automatizálása | Automatikus színváltás és a tinta/festék/bevonat vezetékének átöblítése az oldószer befogásával. |
| e) | Szín szerinti csoportosítás | A terméksorozat módosítása nagy, azonos színű sorozatok kialakítása érdekében. |
| f) | Tisztítás öblítés nélkül | A szórópisztoly új festékkel való feltöltése közbenső öblítés nélkül. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

A VOC-tartalmú anyagok (pl. tinták, bevonatok, ragasztók, tisztítószerek) kijuttatásának központosítása

A VOC-tartalmú anyagok (pl. tinták, bevonatok, ragasztóanyagok, tisztítószerek) szállítása a felviteli területre gyűrűs vezetékeken át történik közvetlen vezetéssel, beleértve a rendszer tisztítását is, például csőgörénnyel vagy levegőöblítéssel.

A tinták/festékek/bevonatok/ragasztóanyagok vagy oldószerek gyakori változtatása esetén nem feltétlenül alkalmazható.

b)

Fejlett keverőrendszerek

Számítógéppel vezérelt keverőberendezés a kívánt festék/bevonat/tinta/ragasztóanyag előállítására.

Általánosan alkalmazható.

c)

A VOC-tartalmú anyagok (pl. tinták, bevonatok, ragasztóanyagok, tisztítószerek) szállítása az alkalmazás helyére zárt rendszerben történik

A tinták/festékek/bevonatok/ragasztóanyagok és oldószerek gyakori cseréje esetén vagy kisléptékű felhasználás céljából a kijuttatási terület közelében elhelyezett kis szállítótartályokban tárolt tinták/festékek/bevonatok/ragasztók és oldószerek zárt rendszerű szállítása.

d)

A színváltoztatás automatizálása

Automatikus színváltás és a tinta/festék/bevonat vezetékének átöblítése az oldószer befogásával.

e)

Szín szerinti csoportosítás

A terméksorozat módosítása nagy, azonos színű sorozatok kialakítása érdekében.

f)

Tisztítás öblítés nélkül

A szórópisztoly új festékkel való feltöltése közbenső öblítés nélkül.

1.1.6.   Bevonatok felvitele

BAT 7.   A bevonatok felviteli eljárásai során a nyersanyag-fogyasztás és a környezetre gyakorolt összesített hatás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének vagy azok kombinációjának használata.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| A permetezésmentes felvitel technikái |
| a) | Bevonóhenger | Olyan felviteli módszer, ahol a folyadékbevonat mozgó szalagra való átvitelére vagy mérésére hengereket használnak. | Csak sík felületek esetén alkalmazható  (4). |
| b) | Penge a henger felett | A bevonatot a penge és a henger közötti résen keresztül viszik fel a hordozóanyagra. Amint a bevonat és a felszín áthalad, a felesleget lekaparják. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| c) | Öblítésmentes (helyben szárításos) felvitel szalagtekercsek bevonására | Olyan konverziós bevonatok alkalmazása, amelyek nem igényelnek további vízöblítést bevonóhengerrel vagy hengeres törlővel. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| d) | Függönybevonat (öntés) | A munkadarabokat egy gyűjtőtartályból kivezetett lamináris bevonatrétegen vezetik át. | Csak sík felületek esetén alkalmazható  (4). |
| e) | Electrocoating | A vízbázisú oldatban diszpergált festékrészecskék elektromos tér hatására lerakódnak a bemerített felületekre (elektroforetikus lerakódás). | Csak fém hordozó esetén alkalmazható  (4). |
| f) | Elárasztás | A munkadarabokat szállítószalagokon egy zárt csatornába vezetik, amelyet befecskendező csöveken keresztül elárasztanak a bevonattal. A felesleges anyagot összegyűjtik és újra felhasználják. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| g) | Koextrudálás | A nyomtatott hordozóanyagot meleg, cseppfolyós műanyag filmmel egészítik ki, majd lehűtik. Ez a film helyettesíti a szükséges további bevonatréteget. Használható különböző hordozók két különböző rétege között ragasztóanyagként. | Nem alkalmazható, ha magas kötési szilárdságra vagy sterilizálási hőmérséklettel szembeni ellenállóképességre van szükség  (4). |
| Permetezéses porlasztási technikák |
| h) | Légrásegítéses levegő nélküli szórás | Légáramot (formázólevegőt) használnak a levegő nélküli szórópisztoly permetezőkúpjának módosítására. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| i) | Pneumatikus porlasztás inert gázokkal | Pneumatikus festékfelvitel nyomás alatt álló inert gázokkal (pl. nitrogén, szén-dioxid). | Alkalmatlan lehet fafelületek bevonására  (4). |
| j) | Nagy teljesítményű, kisnyomású (HVLP) porlasztás | A festék porlasztása a szórófejben nagy térfogatú, alacsony nyomású (legfeljebb 1,7 bar) levegővel keverve. A HVLP-ágyúk festéktranszfer-hatékonysága meghaladja az 50 %-ot. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| k) | Elektrosztatikus porlasztás (teljesen automatizált) | Nagy sebességű forgótárcsákkal és harangokkal történő porlasztás, valamint a permetezősugarak elektrosztatikus terekkel és levegőformálással történő alakítása. |
| l) | Elektrosztatikusan segített levegős vagy levegő nélküli szórás | Pneumatikus vagy légmentes porlasztásos permetsugár formázása elektrosztatikus mezővel. Az elektrosztatikus festékpuskák transzferhatékonysága meghaladja a 60 %-ot. A rögzített elektrosztatikus módszerek transzferhatékonysága akár 75 %. |
| m) | Meleg porlasztás/szórás | Pneumatikus porlasztás forró levegővel vagy felmelegített festékkel. | Gyakori színváltozások esetén nem feltétlenül alkalmazható  (4). |
| n) | Szórás/permetezés, törlés és öblítés szalagtekercsek bevonatolására | A szórófejeket tisztítószerek felvitelére, előkezelésekre és öblítésre is használják. A permetezést követően gumibetétes törlőket alkalmaznak az oldat kihordásának minimalizálására, ezt öblítés követi. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| A permetezés automatizálása |
| o) | Robot alkalmazás | Bevonatok és tömítőanyagok robot általi felvitele belső és külső felületekre. | Általánosan alkalmazható  (4). |
| p) | Gépi alkalmazás | Festőgép használata a festőfej/szórópisztoly/szórófej kezelésére. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

A permetezésmentes felvitel technikái

a)

Bevonóhenger

Olyan felviteli módszer, ahol a folyadékbevonat mozgó szalagra való átvitelére vagy mérésére hengereket használnak.

Csak sík felületek esetén alkalmazható  (4).

b)

Penge a henger felett

A bevonatot a penge és a henger közötti résen keresztül viszik fel a hordozóanyagra. Amint a bevonat és a felszín áthalad, a felesleget lekaparják.

Általánosan alkalmazható  (4).

c)

Öblítésmentes (helyben szárításos) felvitel szalagtekercsek bevonására

Olyan konverziós bevonatok alkalmazása, amelyek nem igényelnek további vízöblítést bevonóhengerrel vagy hengeres törlővel.

Általánosan alkalmazható  (4).

d)

Függönybevonat (öntés)

A munkadarabokat egy gyűjtőtartályból kivezetett lamináris bevonatrétegen vezetik át.

Csak sík felületek esetén alkalmazható  (4).

e)

Electrocoating

A vízbázisú oldatban diszpergált festékrészecskék elektromos tér hatására lerakódnak a bemerített felületekre (elektroforetikus lerakódás).

Csak fém hordozó esetén alkalmazható  (4).

f)

Elárasztás

A munkadarabokat szállítószalagokon egy zárt csatornába vezetik, amelyet befecskendező csöveken keresztül elárasztanak a bevonattal. A felesleges anyagot összegyűjtik és újra felhasználják.

Általánosan alkalmazható  (4).

g)

Koextrudálás

A nyomtatott hordozóanyagot meleg, cseppfolyós műanyag filmmel egészítik ki, majd lehűtik. Ez a film helyettesíti a szükséges további bevonatréteget. Használható különböző hordozók két különböző rétege között ragasztóanyagként.

Nem alkalmazható, ha magas kötési szilárdságra vagy sterilizálási hőmérséklettel szembeni ellenállóképességre van szükség  (4).

Permetezéses porlasztási technikák

h)

Légrásegítéses levegő nélküli szórás

Légáramot (formázólevegőt) használnak a levegő nélküli szórópisztoly permetezőkúpjának módosítására.

Általánosan alkalmazható  (4).

i)

Pneumatikus porlasztás inert gázokkal

Pneumatikus festékfelvitel nyomás alatt álló inert gázokkal (pl. nitrogén, szén-dioxid).

Alkalmatlan lehet fafelületek bevonására  (4).

j)

Nagy teljesítményű, kisnyomású (HVLP) porlasztás

A festék porlasztása a szórófejben nagy térfogatú, alacsony nyomású (legfeljebb 1,7 bar) levegővel keverve. A HVLP-ágyúk festéktranszfer-hatékonysága meghaladja az 50 %-ot.

Általánosan alkalmazható  (4).

k)

Elektrosztatikus porlasztás (teljesen automatizált)

Nagy sebességű forgótárcsákkal és harangokkal történő porlasztás, valamint a permetezősugarak elektrosztatikus terekkel és levegőformálással történő alakítása.

l)

Elektrosztatikusan segített levegős vagy levegő nélküli szórás

Pneumatikus vagy légmentes porlasztásos permetsugár formázása elektrosztatikus mezővel. Az elektrosztatikus festékpuskák transzferhatékonysága meghaladja a 60 %-ot. A rögzített elektrosztatikus módszerek transzferhatékonysága akár 75 %.

m)

Meleg porlasztás/szórás

Pneumatikus porlasztás forró levegővel vagy felmelegített festékkel.

Gyakori színváltozások esetén nem feltétlenül alkalmazható  (4).

n)

Szórás/permetezés, törlés és öblítés szalagtekercsek bevonatolására

A szórófejeket tisztítószerek felvitelére, előkezelésekre és öblítésre is használják. A permetezést követően gumibetétes törlőket alkalmaznak az oldat kihordásának minimalizálására, ezt öblítés követi.

Általánosan alkalmazható  (4).

A permetezés automatizálása

o)

Robot alkalmazás

Bevonatok és tömítőanyagok robot általi felvitele belső és külső felületekre.

Általánosan alkalmazható  (4).

p)

Gépi alkalmazás

Festőgép használata a festőfej/szórópisztoly/szórófej kezelésére.

1.1.7.   Szárítás/kezelés

BAT 8.   A bevonatok szárítási/kezelési eljárásai során az energiafogyasztás és a környezetre gyakorolt összesített hatás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének vagy azok kombinációjának használata.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Inert gázkonvekciós szárítás/kezelés | Az inert gázt (nitrogént) kemencében felmelegítik, lehetővé téve az oldószer LEL szintet meghaladó betöltését. 1 200 g/m3 nitrogént meghaladó oldószerterhelés lehetséges. | Nem alkalmazható, ha a szárítókat rendszeresen ki kell nyitni  (5). |
| b) | Indukciós szárítás/kezelés | A gyártósoron történő hőkezelés vagy szárítás elektromágneses induktorokkal, amelyek oszcilláló mágneses mezővel hőt termelnek a fém munkadarab belsejében. | Csak fém hordozó esetén alkalmazható  (5). |
| c) | Mikrohullámú és nagyfrekvenciás szárítás | Szárítás mikrohullámú vagy nagyfrekvenciás sugárzással. | Csak vízbázisú bevonatok és tinták, valamint nemfémes hordozók esetében alkalmazható  (5). |
| d) | Sugárzással való kezelés | A sugárzással való kezelést gyanták és reaktív hígítók (monomerek) rétegein alkalmazzák, amelyek a sugárzásnak (infravörös (IR), ultraibolya (UV)) vagy nagy energiájú elektronsugaraknak (EB) való kitettségre reagálnak. | Csak meghatározott bevonatok és tinták esetében alkalmazható  (5). |
| e) | Kombinált konvekciós/infravörös sugárzással való szárítás | Nedves felület szárítása keringetett forró levegő (konvekció) és infravörös sugárzó kombinációjával. | Általánosan alkalmazható  (5). |
| f) | Konvekciós szárítás/kezelés hővisszanyeréssel kombinálva | A füstgázokból származó hőt visszanyerik (lásd: BAT 19, e) pont) és a konvekciós szárítóba/keményítő kemencébe belépő levegő előmelegítésére használják fel. | Általánosan alkalmazható  (5). |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Inert gázkonvekciós szárítás/kezelés

Az inert gázt (nitrogént) kemencében felmelegítik, lehetővé téve az oldószer LEL szintet meghaladó betöltését. 1 200 g/m3 nitrogént meghaladó oldószerterhelés lehetséges.

Nem alkalmazható, ha a szárítókat rendszeresen ki kell nyitni  (5).

b)

Indukciós szárítás/kezelés

A gyártósoron történő hőkezelés vagy szárítás elektromágneses induktorokkal, amelyek oszcilláló mágneses mezővel hőt termelnek a fém munkadarab belsejében.

Csak fém hordozó esetén alkalmazható  (5).

c)

Mikrohullámú és nagyfrekvenciás szárítás

Szárítás mikrohullámú vagy nagyfrekvenciás sugárzással.

Csak vízbázisú bevonatok és tinták, valamint nemfémes hordozók esetében alkalmazható  (5).

d)

Sugárzással való kezelés

A sugárzással való kezelést gyanták és reaktív hígítók (monomerek) rétegein alkalmazzák, amelyek a sugárzásnak (infravörös (IR), ultraibolya (UV)) vagy nagy energiájú elektronsugaraknak (EB) való kitettségre reagálnak.

Csak meghatározott bevonatok és tinták esetében alkalmazható  (5).

e)

Kombinált konvekciós/infravörös sugárzással való szárítás

Nedves felület szárítása keringetett forró levegő (konvekció) és infravörös sugárzó kombinációjával.

Általánosan alkalmazható  (5).

f)

Konvekciós szárítás/kezelés hővisszanyeréssel kombinálva

A füstgázokból származó hőt visszanyerik (lásd: BAT 19, e) pont) és a konvekciós szárítóba/keményítő kemencébe belépő levegő előmelegítésére használják fel.

Általánosan alkalmazható  (5).

1.1.8.   Tisztítás

BAT 9.   A tisztítási eljárásokból származó VOC-kibocsátások csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az oldószeralapú tisztítószerek használatának minimalizálása és az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | A szórásra használt területek és berendezések védelme | A permetmaradékoknak, csepegésnek stb. kitett felviteli területeket és berendezéseket (pl. a szórófülkék falait és a robotokat) szövethuzatok vagy eldobható fóliák borítják, ha a fóliák nincsenek kitéve tépésnek vagy kopásnak.. | A tisztítási technikák kiválasztását korlátozhatja az eljárás típusa, a tisztítandó anyag vagy berendezés, valamint a szennyeződés típusa. |
| b) | Szilárd anyagok eltávolítása a teljes tisztítás előtt | A szilárd anyagokat koncentrált (száraz) formában távolítják el, általában kézzel, kis mennyiségű tisztítószer segítségével vagy anélkül. Ez csökkenti a későbbi tisztítási szakaszokban az oldószerrel és/vagy vízzel eltávolítandó anyag mennyiségét, ezáltal csökkenti a felhasznált oldószer és/vagy víz mennyiségét. |
| c) | Kézi tisztítás előre impregnált törlőkendőkkel | Tisztítószerekkel előre impregnált törlőkendőket használnak kézi tisztításra. A tisztítószerek lehetnek oldószeralapú, alacsony illékonyságú vagy oldószermentes szerek. |
| d) | Alacsony illékonyságú tisztítószerek használata | Alacsony illékonyságú oldószerek alkalmazása tisztítószerként kézi vagy automatizált tisztításhoz, nagy tisztítóerővel. |
| e) | Vízbázisú tisztítás | A tisztításhoz vízbázisú tisztítószereket vagy vízzel keverhető oldószereket, például alkoholokat vagy glikolokat használnak. |
| f) | Zárt mosóberendezések | A prések/gépek alkatrészeinek automatikus, tételenkénti tisztítása/zsírtalanítása zárt mosóberendezésekben. Ez történhet a következők egyikének felhasználásával:






  a) | szerves oldószerek (levegő extrahálással, majd VOC-csökkentéssel és/vagy a használt oldószerek visszanyerésével) (lásd: BAT 15); vagy |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

A szórásra használt területek és berendezések védelme

A permetmaradékoknak, csepegésnek stb. kitett felviteli területeket és berendezéseket (pl. a szórófülkék falait és a robotokat) szövethuzatok vagy eldobható fóliák borítják, ha a fóliák nincsenek kitéve tépésnek vagy kopásnak..

A tisztítási technikák kiválasztását korlátozhatja az eljárás típusa, a tisztítandó anyag vagy berendezés, valamint a szennyeződés típusa.

b)

Szilárd anyagok eltávolítása a teljes tisztítás előtt

A szilárd anyagokat koncentrált (száraz) formában távolítják el, általában kézzel, kis mennyiségű tisztítószer segítségével vagy anélkül. Ez csökkenti a későbbi tisztítási szakaszokban az oldószerrel és/vagy vízzel eltávolítandó anyag mennyiségét, ezáltal csökkenti a felhasznált oldószer és/vagy víz mennyiségét.

c)

Kézi tisztítás előre impregnált törlőkendőkkel

Tisztítószerekkel előre impregnált törlőkendőket használnak kézi tisztításra. A tisztítószerek lehetnek oldószeralapú, alacsony illékonyságú vagy oldószermentes szerek.

d)

Alacsony illékonyságú tisztítószerek használata

Alacsony illékonyságú oldószerek alkalmazása tisztítószerként kézi vagy automatizált tisztításhoz, nagy tisztítóerővel.

e)

Vízbázisú tisztítás

A tisztításhoz vízbázisú tisztítószereket vagy vízzel keverhető oldószereket, például alkoholokat vagy glikolokat használnak.

f)

Zárt mosóberendezések

A prések/gépek alkatrészeinek automatikus, tételenkénti tisztítása/zsírtalanítása zárt mosóberendezésekben. Ez történhet a következők egyikének felhasználásával:

a)

szerves oldószerek (levegő extrahálással, majd VOC-csökkentéssel és/vagy a használt oldószerek visszanyerésével) (lásd: BAT 15); vagy

| b) | VOC-mentes oldószerek; vagy |
| --- | --- |

b)

VOC-mentes oldószerek; vagy

| c) | lúgos tisztítószerek (külső vagy belső szennyvízkezelés mellett). |
| --- | --- |

c)

lúgos tisztítószerek (külső vagy belső szennyvízkezelés mellett).

g)

Tisztítás oldószer-visszanyeréssel

A puskák/applikátorok, valamint a színváltások között a gyártósor tisztítására használt oldószerek összegyűjtése, tárolása és lehetőség szerint újrafelhasználása.

h)

Tisztítás nagynyomású vízpermettel

A prések/gépek alkatrészeinek automatikus szakaszos tisztításához nagynyomású vízpermetet és nátrium-bikarbonátot használó rendszereket vagy ehhez hasonlót alkalmaznak.

i)

Ultrahangos tisztítás

Folyadékban történő tisztítás nagyfrekvenciás rezgések segítségével a megtapadt szennyeződések fellazítása érdekében.

j)

Szárazjeges (CO2) tisztítás

Gépalkatrészek és fém vagy műanyag hordozók tisztítása CO2 szárazjég-szemcsék vagy „hó” szórásával.

k)

Műanyag szemcseszórásos tisztítás

A felesleges festékfelhalmozódást műanyag részecskék fúvatásával távolítják el a szerelőpanelekről és a karosszériatartókról.

1.1.9.   Nyomon követés

1.1.9.1.   Oldószer anyagmérleg

BAT 10.   A BAT a teljes és a diffúz VOC-kibocsátás nyomon követése oly módon, hogy legalább évente egyszer összeállítják az üzembe bevitt és onnan kikerülő oldószerek anyagmérlegét a 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 7. részének 2. pontjában meghatározottak szerint, és az alábbi technikák mindegyikének alkalmazásával minimálisra csökkentik az oldószer anyagmérlegére vonatkozó adatok bizonytalanságát.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | A releváns oldószerbevitel és -kibocsátás teljeskörű azonosítása és mennyiségi meghatározása, beleértve a kapcsolódó bizonytalanságot is | Ide tartoznak a következők:






  — | az oldószerbevitelek és -kibocsátások azonosítása és dokumentálása (pl. a véggázokkal történő kibocsátás, minden egyes diffúz kibocsátási forrásból származó kibocsátás, a hulladékkal történő oldószerkibocsátás); |

Technika

Leírás

a)

A releváns oldószerbevitel és -kibocsátás teljeskörű azonosítása és mennyiségi meghatározása, beleértve a kapcsolódó bizonytalanságot is

Ide tartoznak a következők:

—

az oldószerbevitelek és -kibocsátások azonosítása és dokumentálása (pl. a véggázokkal történő kibocsátás, minden egyes diffúz kibocsátási forrásból származó kibocsátás, a hulladékkal történő oldószerkibocsátás);

| — | minden releváns oldószerbevitel és -kibocsátás megalapozott módon történő számszerűsítése és az alkalmazott módszertan rögzítése (pl. mérés, kibocsátási tényezők alkalmazásával végzett számítások, üzemeltetési paramétereken alapuló becslés); |
| --- | --- |

—

minden releváns oldószerbevitel és -kibocsátás megalapozott módon történő számszerűsítése és az alkalmazott módszertan rögzítése (pl. mérés, kibocsátási tényezők alkalmazásával végzett számítások, üzemeltetési paramétereken alapuló becslés);

| — | a fent említett mennyiségi meghatározás fő bizonytalansági forrásainak azonosítása és a bizonytalanság csökkentését célzó korrekciós intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

—

a fent említett mennyiségi meghatározás fő bizonytalansági forrásainak azonosítása és a bizonytalanság csökkentését célzó korrekciós intézkedések végrehajtása;

| — | az oldószerek beviteli és kibocsátási adatainak rendszeres frissítése. |
| --- | --- |

—

az oldószerek beviteli és kibocsátási adatainak rendszeres frissítése.

b)

Oldószer-nyomonkövető rendszer bevezetése

Az oldószer-nyomonkövető rendszer célja a felhasznált és fel nem használt oldószermennyiségek ellenőrzés alatt tartása (pl. a felviteli területről visszatárolt, fel nem használt mennyiségek lemérésével).

c)

Az oldószer anyagmérlegére vonatkozó adatok bizonytalanságát esetlegesen befolyásoló változások nyomon követése

Minden olyan változást fel kell jegyezni, amely befolyásolhatja az oldószer anyagmérlegére vonatkozó adatok bizonytalanságát, mint például:

| — | a füstgázkezelő rendszer működési hibái: a dátum és az időtartam feljegyzése; |
| --- | --- |

—

a füstgázkezelő rendszer működési hibái: a dátum és az időtartam feljegyzése;

| — | olyan változások, amelyek befolyásolhatják a levegő/gáz áramlási sebességét, pl. ventilátorok, hajtógörgők, motorok cseréje: a változás dátumának és típusának feljegyzése. |
| --- | --- |

—

olyan változások, amelyek befolyásolhatják a levegő/gáz áramlási sebességét, pl. ventilátorok, hajtógörgők, motorok cseréje: a változás dátumának és típusának feljegyzése.

Alkalmazhatóság:

Az oldószer anyagmérleg részletessége arányos lesz a létesítmény típusával, méretével, összetettségével és lehetséges környezeti hatásainak körével, valamint a felhasznált anyagok típusával és mennyiségével.

1.1.9.2.   Véggázokkal történő kibocsátás

BAT 11.   A BAT a véggázokkal történő kibocsátások EN-szabványoknak megfelelő nyomon követése, legalább az alábbi gyakorisággal. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az alkalmazandó BAT olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok használata, amelyek tudományos szempontból egyenértékű minőségben biztosítják az adatgyűjtést.

| Anyag/paraméter | Ágazatok/források | Szabvány(ok) | Minimális nyomonkövetési gyakoriság | Az alábbiakhoz kapcsolódó nyomon követés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Por | Járművek bevonatolása – szórással történő bevonatolás | EN 13284-1 | Évente egyszer  (6) | BAT 18 |
| Egyéb fém és műanyag felületek bevonatolása – szórással történő bevonatolás |
| Légi járművek bevonatolása – előkészítés (pl. csiszolás, szórás) és bevonatolás |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása – szórással való felvitel |
| Fafelületek bevonatolása – előkészítés és bevonatolás |
| TVOC | Valamennyi ágazat | 10 kg C/óra alatti TVOC-terhelésű kémény | EN 12619 | Évente egyszer  (6)
   (7)
   (8) | BAT 14, BAT 15 |
| 10 kg C/óra vagy azt meghaladó TVOC-terhelésű kémény | Általános EN-szabványok  (9) | Folyamatos |
| DMF | Textíliák, fóliák és papír bevonata  (10) | Nem áll rendelkezésre EN-szabvány  (11) | Háromhavonta egyszer  (6) | BAT 15 |
| NOX | Füstgázok hőkezelése | EN 14792 | Évente egyszer  (12) | BAT 17 |
| CO | Füstgázok hőkezelése | EN 15058 | Évente egyszer  (12) | BAT 17 |

Anyag/paraméter

Ágazatok/források

Szabvány(ok)

Minimális nyomonkövetési gyakoriság

Az alábbiakhoz kapcsolódó nyomon követés

Por

Járművek bevonatolása – szórással történő bevonatolás

EN 13284-1

Évente egyszer  (6)

BAT 18

Egyéb fém és műanyag felületek bevonatolása – szórással történő bevonatolás

Légi járművek bevonatolása – előkészítés (pl. csiszolás, szórás) és bevonatolás

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása – szórással való felvitel

Fafelületek bevonatolása – előkészítés és bevonatolás

TVOC

Valamennyi ágazat

10 kg C/óra alatti TVOC-terhelésű kémény

EN 12619

Évente egyszer  (6)
   (7)
   (8)

BAT 14, BAT 15

10 kg C/óra vagy azt meghaladó TVOC-terhelésű kémény

Általános EN-szabványok  (9)

Folyamatos

DMF

Textíliák, fóliák és papír bevonata  (10)

Nem áll rendelkezésre EN-szabvány  (11)

Háromhavonta egyszer  (6)

BAT 15

NOX

Füstgázok hőkezelése

EN 14792

Évente egyszer  (12)

BAT 17

CO

Füstgázok hőkezelése

EN 15058

Évente egyszer  (12)

BAT 17

1.1.9.3.   Vízbe történő kibocsátások

BAT 12.   A BAT a vízbe történő kibocsátások EN-szabványoknak megfelelő nyomon követése legalább az alábbi gyakorisággal. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az alkalmazandó BAT olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok használata, amelyek tudományos szempontból egyenértékű minőségben biztosítják az adatgyűjtést.

| Anyag/paraméter | Szektor | Szabvány(ok) | Minimális nyomonkövetési gyakoriság | Az alábbiakhoz kapcsolódó nyomon követés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TSS  (13) | Járművek bevonatolása | EN 872 | Havonta egyszer  (14)
   (15) | BAT 21 |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) |
| KOI  (13)
   (16) | Járművek bevonatolása | Nem áll rendelkezésre EN-szabvány |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) |
| TOC  (13)
   (16) | Járművek bevonatolása | EN 1484 |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) |
| Cr(VI)  (17)
   (18) | Légi járművek bevonatolása | EN ISO 10304-3 vagy EN ISO 23913 |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Cr  (18)
   (19) | Légi járművek bevonatolása | Különböző EN-szabványok állnak rendelkezésre (például EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Ni  (18) | Járművek bevonatolása |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Zn  (18) | Járművek bevonatolása |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| AOX  (18) | Járművek bevonatolása | EN ISO 9562 |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) |
| F-
   (18)
   (20) | Járművek bevonatolása | EN ISO 10304-1 |
| Szalagtekercsek bevonatolása |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) |

Anyag/paraméter

Szektor

Szabvány(ok)

Minimális nyomonkövetési gyakoriság

Az alábbiakhoz kapcsolódó nyomon követés

TSS  (13)

Járművek bevonatolása

EN 872

Havonta egyszer  (14)
   (15)

BAT 21

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

KOI  (13)
   (16)

Járművek bevonatolása

Nem áll rendelkezésre EN-szabvány

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

TOC  (13)
   (16)

Járművek bevonatolása

EN 1484

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

Cr(VI)  (17)
   (18)

Légi járművek bevonatolása

EN ISO 10304-3 vagy EN ISO 23913

Szalagtekercsek bevonatolása

Cr  (18)
   (19)

Légi járművek bevonatolása

Különböző EN-szabványok állnak rendelkezésre (például EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Szalagtekercsek bevonatolása

Ni  (18)

Járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

Zn  (18)

Járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

AOX  (18)

Járművek bevonatolása

EN ISO 9562

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

F-
   (18)
   (20)

Járművek bevonatolása

EN ISO 10304-1

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

1.1.10.   Kibocsátások OTNOC során

BAT 13.   Az OTNOC gyakoriságának és az OTNOC során bekövetkező kibocsátásoknak a csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi mindkét technika alkalmazása.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | A kritikus berendezések meghatározása | A környezetvédelem szempontjából kritikus fontosságú berendezések („kritikus berendezések”) azonosítása kockázatértékelés alapján történik. Ez elvben az illékony szerves vegyületeket (VOC-t) kezelő valamennyi berendezésre és rendszerre vonatkozik (pl. füstgázkezelő rendszer, szivárgásészlelő rendszer). |
| b) | Ellenőrzés, karbantartás és nyomon követés | A kritikus berendezések rendelkezésre állásának és teljesítményének maximalizálására irányuló, strukturált program, amely magában foglalja a szabványos üzemeltetési eljárásokat, a megelőző karbantartást, valamint a rendszeres és nem tervezett karbantartást. Az OTNOC időszakokat, azok időtartamát, a kiváltó okaikat és lehetőség szerint az azok előfordulása során keletkező kibocsátásokat nyomon követik. |

Technika

Leírás

a)

A kritikus berendezések meghatározása

A környezetvédelem szempontjából kritikus fontosságú berendezések („kritikus berendezések”) azonosítása kockázatértékelés alapján történik. Ez elvben az illékony szerves vegyületeket (VOC-t) kezelő valamennyi berendezésre és rendszerre vonatkozik (pl. füstgázkezelő rendszer, szivárgásészlelő rendszer).

b)

Ellenőrzés, karbantartás és nyomon követés

A kritikus berendezések rendelkezésre állásának és teljesítményének maximalizálására irányuló, strukturált program, amely magában foglalja a szabványos üzemeltetési eljárásokat, a megelőző karbantartást, valamint a rendszeres és nem tervezett karbantartást. Az OTNOC időszakokat, azok időtartamát, a kiváltó okaikat és lehetőség szerint az azok előfordulása során keletkező kibocsátásokat nyomon követik.

1.1.11.   Véggázokkal történő kibocsátás

1.1.11.1.   VOC-kibocsátás

BAT 14.   A termelési és tárolási területek VOC-kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az a) technika és az alábbi egyéb technikák megfelelő kombinációja.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Rendszerkiválasztás, -tervezés és -optimalizálás | A füstgázrendszert olyan paraméterek figyelembevételével választják ki, tervezik meg és optimalizálják, mint például:






  — | az elszívott levegő mennyisége; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Rendszerkiválasztás, -tervezés és -optimalizálás

A füstgázrendszert olyan paraméterek figyelembevételével választják ki, tervezik meg és optimalizálják, mint például:

—

az elszívott levegő mennyisége;

| — | az oldószerek típusa és koncentrációja a kivont levegőben; |
| --- | --- |

—

az oldószerek típusa és koncentrációja a kivont levegőben;

| — | a kezelőrendszer típusa (célzott/központosított); |
| --- | --- |

—

a kezelőrendszer típusa (célzott/központosított);

| — | egészség és biztonság; |
| --- | --- |

—

egészség és biztonság;

| — | energiahatékonyság. |
| --- | --- |

—

energiahatékonyság.

A rendszer kiválasztásánál a következő fontossági sorrendet lehet figyelembe venni:

| — | a magas és alacsony VOC-koncentrációjú füstgázok elkülönítése; |
| --- | --- |

—

a magas és alacsony VOC-koncentrációjú füstgázok elkülönítése;

| — | a VOC-koncentráció homogenizálására és növelésére szolgáló technikák (lásd: BAT 16, b) és c) pont); |
| --- | --- |

—

a VOC-koncentráció homogenizálására és növelésére szolgáló technikák (lásd: BAT 16, b) és c) pont);

| — | a füstgázokban lévő oldószerek visszanyerésére szolgáló technikák (lásd: BAT 15); |
| --- | --- |

—

a füstgázokban lévő oldószerek visszanyerésére szolgáló technikák (lásd: BAT 15);

| — | VOC-kibocsátást csökkentő technikák hővisszanyeréssel (lásd: BAT 15); |
| --- | --- |

—

VOC-kibocsátást csökkentő technikák hővisszanyeréssel (lásd: BAT 15);

| — | hővisszanyerés nélküli VOC-kibocsátáscsökkentő technikák (lásd: BAT 15). |
| --- | --- |

—

hővisszanyerés nélküli VOC-kibocsátáscsökkentő technikák (lásd: BAT 15).

Általánosan alkalmazható.

b)

A levegő elszívása a VOC-tartalmú anyagok alkalmazási pontjához a lehető legközelebb

A levegőelszívás az alkalmazás pontjához a lehető legközelebb történik, az oldószer alkalmazási területének teljes vagy részleges lefedésével (pl. bevonatolók, permetező/szórógépek, szórófülkék). Az elszívott levegőt füstgázkezelő rendszerrel lehet kezelni.

Nem feltétlenül alkalmazható lezárt terekben, ha működés közben nehéz hozzáférni a berendezéshez.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatja a lezárandó terület formája és mérete.

c)

A levegő elszívása a festékek/bevonatok/ragasztók/tinták előkészítési pontjához a lehető legközelebb

A levegő elszívása a festékek/bevonatok/ragasztók/tinták előkészítési pontjához a lehető legközelebb történik (pl. bekeverő terület). Az elszívott levegőt füstgázkezelő rendszerrel lehet kezelni.

Csak olyan területen alkalmazható, ahol festékek/bevonatok/ragasztók/tinták előkészítése történik.

d)

Levegő elszívása a szárítási/kezelési eljárások során

A kikeményítő kemencék/szárítógépek légelszívó rendszerrel vannak felszerelve. Az elszívott levegőt füstgázkezelő rendszerrel lehet kezelni.

Csak szárítási/kezelési eljárásokra alkalmazható.

e)

A kemencékből/szárítógépekből származó diffúz kibocsátások és hőveszteség minimalizálása a kikeményítő kemencék/szárítógépek bemeneti és kimeneti pontjainak lezárásával, vagy légkörinél alacsonyabb nyomás alkalmazásával a szárítás során

A kikeményítő kemencék/szárítógépek bemeneti és kimeneti pontjai légmentesen le vannak zárva a diffúz VOC-kibocsátás és a hőveszteség minimalizálása érdekében. A tömítés biztosítható légsugarakkal vagy légkésekkel, ajtókkal, műanyag vagy fémfüggönyökkel, pengékkel stb. Alternatívaképpen a kemencéket/szárítógépeket a légkörinél alacsonyabb nyomáson tartják.

Csak kikeményítő kemencék/szárítógépek használata esetén alkalmazható.

f)

Levegő elszívása a hűtési zónából

Ha a hordozó hűtésére a szárítás/kezelés után kerül sor, a hűtési zónából származó levegőt elszívják és füstgázkezelő rendszerrel kezelhetik.

Csak akkor alkalmazható, ha a hordozó hűtése szárítás/kezelés után történik.

g)

Levegő elszívása a nyersanyagok, oldószerek és oldószertartalmú hulladékok tárolása során

A nyersanyagtárolókból és/vagy a nyersanyagok, oldószerek és oldószertartalmú hulladékok tárolására szolgáló különálló tartályokból származó levegőt elszívják és füstgázkezelő rendszerrel kezelhetik.

Nem feltétlenül alkalmazható zárt tartályok vagy alacsony gőznyomású és alacsony toxicitású nyersanyagok, oldószerek és oldószertartalmú hulladékok tárolása esetén.

h)

Levegő elszívása a tisztítóterületekről

Az olyan területekről, ahol a gépalkatrészeket és a felszereléseket – akár kézzel, akár automatikusan – szerves oldószerekkel tisztítják, elszívják a levegőt és füstgázkezelő rendszerrel kezelhetik.

Csak olyan területeken alkalmazható, ahol a gépalkatrészeket és felszereléseket szerves oldószerekkel tisztítják.

BAT 15.   A véggázokkal történő VOC-kibocsátás csökkentése és az erőforrás-hatékonyság növelése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének vagy kombinációjának használata.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| I. A füstgázokban található oldószerek befogása és visszanyerése |
| a) | Kondenzálás | A szerves vegyületek eltávolítására szolgáló technika, amelynek során a hőmérsékletet a vegyület harmatpontja alá csökkentik, hogy a gőzei cseppfolyósodjanak. A szükséges üzemi hőmérsékleti tartománytól függően különböző hűtőközegeket használnak, pl. hűtővíz, hűtött víz (jellemzően 5 °C körüli hőmérsékleten), ammónia vagy propán. | Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt a visszanyerés túl energiaigényes. |
| b) | Adszorpció aktív szén vagy zeolitok felhasználásával | A VOC-kat aktív szén, zeolitok vagy szénszálas papír felületén adszorbeálják. Az adszorbált anyagokat ezt követően újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából deszorbeálják pl. gőzzel (gyakran helyben), és az adszorbenst újrafelhasználják. Folyamatos működés esetén általában kettőnél több adszorbenst használnak párhuzamosan, az egyiket deszorpciós módban. Az adszorpciót gyakran alkalmazzák koncentrációs lépésként is a későbbi oxidációs hatékonyság növelése érdekében. | Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt a visszanyerés túl energiaigényes. |
| c) | Abszorpció megfelelő folyadék felhasználásával | Megfelelő folyadék használatával adszorpció útján eltávolítják a füstgázból a szennyező anyagokat, különösen az oldható vegyületeket és szilárd anyagokat (por). Lehetséges az oldószer-visszanyerés is, például desztillálással vagy termikus deszorpcióval.
  (A por eltávolítására vonatkozóan lásd: BAT 18.) | Általánosan alkalmazható. |
| II. Füstgázokban található oldószerek hőkezelése energia-visszanyeréssel |
| d) | Füstgázok átvezetése tüzelőberendezésbe | A füstgázok egy részét vagy egészét égési levegőként és kiegészítő tüzelőanyagként elvezetik egy gőz- és/vagy villamosenergia-termelésre használt tüzelőberendezésbe (beleértve a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő (CHP) erőműveket is). | Nem alkalmazható az ipari kibocsátásokról szóló irányelv 59. cikkének (5) bekezdésében említett anyagokat tartalmazó füstgázok esetén. Az alkalmazhatóságot biztonsági megfontolások korlátozhatják. |
| e) | Rekuperatív termikus oxidáció | Termikus oxidáció a véggázok hőjének felhasználásával, pl. a belépő füstgázok előmelegítése céljából. | Általánosan alkalmazható. |
| f) | Regeneratív termikus oxidáció több ágy vagy szelep nélküli forgó levegőelosztó alkalmazásával | Több (három vagy öt) ágyas oxidálóberendezés kerámiatöltettel. Az ágyak hőcserélők, amelyeket az oxidációból származó füstgázok váltakozva felmelegítenek, majd az áramlást visszafordítják, hogy az oxidáló berendezésbe belépő levegőt melegítsék. Az áramlást rendszeresen megfordítják. A szelep nélküli forgólevegő-elosztóban a kerámiaközeget egyetlen, több cikkelyre osztott forgó edényben tartják. | Általánosan alkalmazható. |
| g) | Katalitikus oxidáció | VOC-k oxidációja katalizátor segítségével az oxidációs hőmérséklet és a tüzelőanyag-fogyasztás csökkentése érdekében. A hulladékhő visszanyerhető rekuperatív vagy regeneratív típusú hőcserélőkkel. A tekercselőhuzalok gyártásából származó füstgázok kezelésére magasabb oxidációs hőmérsékleteket (500–750 °C) használnak. | Az alkalmazhatóságot korlátozhatja a katalizátormérgek jelenléte. |
| III. Füstgázokban található oldószerek kezelése az oldószer vagy az energia visszanyerése nélkül |
| h) | Biológiai füstgázkezelés | A füstgázt pormentesítik, és biofilter anyaggal ellátott reaktorba szállítják. A biofilter szerves anyagból (tőzeg, hanga, komposzt, gyökérfa, kéreg, puhafa vagy ezek kombinációja) vagy inert anyagból (agyag, aktív szén, poliuretán) álló szűrőágyból áll, amelyen a füstgázáramot a szűrőn természetesen előforduló mikroorganizmusok biológiai úton szén-dioxiddá, vízzé, szervetlen sókká és biomasszává oxidálják. A biofilter érzékeny a porra, a magas hőmérsékletre vagy a füstgáz pl. annak belépő hőmérséklete vagy VOC-koncentrációja jelentős változásaira. Kiegészítő tápanyag-pótlásra lehet szükség. | Csak biológiai úton lebontható oldószerek kezelésére alkalmazható. |
| i) | Termikus oxidáció | A VOC-vegyületek oxidációja a levegővel vagy oxigénnel kevert füstgázok égetőkamrában történő felfűtésével a keverék öngyulladási hőmérséklete fölé, majd elég magas hőmérséklet fenntartásával annyi ideig, amíg a keverék teljesen el nem ég szén-dioxiddá és vízzé. | Általánosan alkalmazható. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

I. A füstgázokban található oldószerek befogása és visszanyerése

a)

Kondenzálás

A szerves vegyületek eltávolítására szolgáló technika, amelynek során a hőmérsékletet a vegyület harmatpontja alá csökkentik, hogy a gőzei cseppfolyósodjanak. A szükséges üzemi hőmérsékleti tartománytól függően különböző hűtőközegeket használnak, pl. hűtővíz, hűtött víz (jellemzően 5 °C körüli hőmérsékleten), ammónia vagy propán.

Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt a visszanyerés túl energiaigényes.

b)

Adszorpció aktív szén vagy zeolitok felhasználásával

A VOC-kat aktív szén, zeolitok vagy szénszálas papír felületén adszorbeálják. Az adszorbált anyagokat ezt követően újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából deszorbeálják pl. gőzzel (gyakran helyben), és az adszorbenst újrafelhasználják. Folyamatos működés esetén általában kettőnél több adszorbenst használnak párhuzamosan, az egyiket deszorpciós módban. Az adszorpciót gyakran alkalmazzák koncentrációs lépésként is a későbbi oxidációs hatékonyság növelése érdekében.

Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt a visszanyerés túl energiaigényes.

c)

Abszorpció megfelelő folyadék felhasználásával

Megfelelő folyadék használatával adszorpció útján eltávolítják a füstgázból a szennyező anyagokat, különösen az oldható vegyületeket és szilárd anyagokat (por). Lehetséges az oldószer-visszanyerés is, például desztillálással vagy termikus deszorpcióval.

(A por eltávolítására vonatkozóan lásd: BAT 18.)

Általánosan alkalmazható.

II. Füstgázokban található oldószerek hőkezelése energia-visszanyeréssel

d)

Füstgázok átvezetése tüzelőberendezésbe

A füstgázok egy részét vagy egészét égési levegőként és kiegészítő tüzelőanyagként elvezetik egy gőz- és/vagy villamosenergia-termelésre használt tüzelőberendezésbe (beleértve a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő (CHP) erőműveket is).

Nem alkalmazható az ipari kibocsátásokról szóló irányelv 59. cikkének (5) bekezdésében említett anyagokat tartalmazó füstgázok esetén. Az alkalmazhatóságot biztonsági megfontolások korlátozhatják.

e)

Rekuperatív termikus oxidáció

Termikus oxidáció a véggázok hőjének felhasználásával, pl. a belépő füstgázok előmelegítése céljából.

Általánosan alkalmazható.

f)

Regeneratív termikus oxidáció több ágy vagy szelep nélküli forgó levegőelosztó alkalmazásával

Több (három vagy öt) ágyas oxidálóberendezés kerámiatöltettel. Az ágyak hőcserélők, amelyeket az oxidációból származó füstgázok váltakozva felmelegítenek, majd az áramlást visszafordítják, hogy az oxidáló berendezésbe belépő levegőt melegítsék. Az áramlást rendszeresen megfordítják. A szelep nélküli forgólevegő-elosztóban a kerámiaközeget egyetlen, több cikkelyre osztott forgó edényben tartják.

Általánosan alkalmazható.

g)

Katalitikus oxidáció

VOC-k oxidációja katalizátor segítségével az oxidációs hőmérséklet és a tüzelőanyag-fogyasztás csökkentése érdekében. A hulladékhő visszanyerhető rekuperatív vagy regeneratív típusú hőcserélőkkel. A tekercselőhuzalok gyártásából származó füstgázok kezelésére magasabb oxidációs hőmérsékleteket (500–750 °C) használnak.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatja a katalizátormérgek jelenléte.

III. Füstgázokban található oldószerek kezelése az oldószer vagy az energia visszanyerése nélkül

h)

Biológiai füstgázkezelés

A füstgázt pormentesítik, és biofilter anyaggal ellátott reaktorba szállítják. A biofilter szerves anyagból (tőzeg, hanga, komposzt, gyökérfa, kéreg, puhafa vagy ezek kombinációja) vagy inert anyagból (agyag, aktív szén, poliuretán) álló szűrőágyból áll, amelyen a füstgázáramot a szűrőn természetesen előforduló mikroorganizmusok biológiai úton szén-dioxiddá, vízzé, szervetlen sókká és biomasszává oxidálják. A biofilter érzékeny a porra, a magas hőmérsékletre vagy a füstgáz pl. annak belépő hőmérséklete vagy VOC-koncentrációja jelentős változásaira. Kiegészítő tápanyag-pótlásra lehet szükség.

Csak biológiai úton lebontható oldószerek kezelésére alkalmazható.

i)

Termikus oxidáció

A VOC-vegyületek oxidációja a levegővel vagy oxigénnel kevert füstgázok égetőkamrában történő felfűtésével a keverék öngyulladási hőmérséklete fölé, majd elég magas hőmérséklet fenntartásával annyi ideig, amíg a keverék teljesen el nem ég szén-dioxiddá és vízzé.

Általánosan alkalmazható.

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szinteket (BAT-AEL-eket) a jelen BAT-következtetések részét képező 11., 15., 17., 19., 21., 24., 27., 30., 32. és 35. táblázat tartalmazza.

BAT 16.   A VOC-kibocsátás csökkentését szolgáló rendszer energiafogyasztásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyikének vagy kombinációjának alkalmazása.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | A füstgázkezelő rendszerbe elvezetett VOC-koncentráció fenntartása változtatható frekvenciás meghajtású ventilátorokkal | Központi füstgázkezelő rendszerrel ellátott, változtatható frekvenciás meghajtású ventilátor használata a levegőáramnak az esetleg üzemelő berendezésből távozó égéstermék-gázhoz való igazítására. | Csak a szakaszos folyamatokban, például a nyomtatásban alkalmazott központi termikus füstgázkezelő rendszerek esetében alkalmazható. |
| b) | A füstgázokban található oldószerek belső koncentrálása | A füstgázokat az eljáráson belül (belsőleg) a kikeményítő kemencékben/szárítógépekben és/vagy a szórófülkékben visszaforgatják, így a füstgázok VOC-koncentrációja és a füstgázkezelő rendszer VOC-csökkentő hatékonysága nő. | Az alkalmazhatóságot egészségügyi és biztonsági tényezők, például a LEL, valamint a termékminőségi követelmények vagy termékjellemzők korlátozhatják. |
| c) | A füstgázokban található oldószerek külső koncentrálása adszorpció révén | A füstgázokban lévő oldószer koncentrációját a szórófülkében zajló eljárás levegőjének folyamatos körkörös áramoltatásával növelik, amely esetleg kombinálható adszorpciós berendezésen keresztül a kikeményítő kemence/szárítógép füstgázaival. Ezek a berendezések a következőket foglalhatják magukban:






  — | merevágyas adszorber aktív szénnel vagy zeolittal; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

A füstgázkezelő rendszerbe elvezetett VOC-koncentráció fenntartása változtatható frekvenciás meghajtású ventilátorokkal

Központi füstgázkezelő rendszerrel ellátott, változtatható frekvenciás meghajtású ventilátor használata a levegőáramnak az esetleg üzemelő berendezésből távozó égéstermék-gázhoz való igazítására.

Csak a szakaszos folyamatokban, például a nyomtatásban alkalmazott központi termikus füstgázkezelő rendszerek esetében alkalmazható.

b)

A füstgázokban található oldószerek belső koncentrálása

A füstgázokat az eljáráson belül (belsőleg) a kikeményítő kemencékben/szárítógépekben és/vagy a szórófülkékben visszaforgatják, így a füstgázok VOC-koncentrációja és a füstgázkezelő rendszer VOC-csökkentő hatékonysága nő.

Az alkalmazhatóságot egészségügyi és biztonsági tényezők, például a LEL, valamint a termékminőségi követelmények vagy termékjellemzők korlátozhatják.

c)

A füstgázokban található oldószerek külső koncentrálása adszorpció révén

A füstgázokban lévő oldószer koncentrációját a szórófülkében zajló eljárás levegőjének folyamatos körkörös áramoltatásával növelik, amely esetleg kombinálható adszorpciós berendezésen keresztül a kikeményítő kemence/szárítógép füstgázaival. Ezek a berendezések a következőket foglalhatják magukban:

—

merevágyas adszorber aktív szénnel vagy zeolittal;

| — | fluidágyas adszorber aktív szénnel; |
| --- | --- |

—

fluidágyas adszorber aktív szénnel;

| — | rotoros adszorber aktív szénnel vagy zeolittal; |
| --- | --- |

—

rotoros adszorber aktív szénnel vagy zeolittal;

| — | molekuláris szűrő. |
| --- | --- |

—

molekuláris szűrő.

Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt túl nagy az eljárás energiaigénye.

d)

A füstgáz térfogatának csökkentésére szolgáló szívókamrás technika

A kikeményítő kemencékből/szárítógépekből származó füstgázokat egy nagy szívókamrába küldik, és részben visszaforgatják a kikeményítő kemencékbe/szárítógépekbe bemenő levegőként. A szívókamrából származó levegőfelesleget a füstgázkezelő rendszerbe továbbítják. Ez a ciklus növeli a kikeményítő kemencék/szárítógépek levegőjének VOC-tartalmát és csökkenti a véggáz térfogatát.

Általánosan alkalmazható.

1.1.11.2.   NOX- és CO-kibocsátások

BAT 17.   A véggázokban lévő NOX-kibocsátások csökkentése és a füstgázokban lévő oldószerek hőkezeléséből származó CO-kibocsátások korlátozása érdekében alkalmazandó BAT az alábbi a) technika vagy mindkét technika.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | A hőkezelés feltételeinek (kialakításának és működésének) optimalizálása | Az égésterek, égőegységek és a kapcsolódó berendezések/eszközök helyes kialakítása az égési feltételek optimalizálásával párosul (pl. az égés paramétereinek, úgymint a hőmérsékletnek és a tartózkodási időnek az ellenőrzésével), automatikus rendszerek használatával vagy anélkül, valamint az égési rendszer rendszeres tervezett karbantartásával a beszállítók ajánlásainak megfelelően. | A kialakítás alkalmazhatósága meglévő üzemek esetén korlátozott lehet. |
| b) | Alacsony NOX-kibocsátású égőegységek használata | Az égéstérben a láng csúcshőmérséklete csökken, ami késlelteti, ugyanakkor befejezi az égést és növeli a hőátadást (nő a láng sugárzóképessége). Emellett a kívánt VOC-megsemmisítés elérése érdekében meghosszabbított tartózkodási időt alkalmaznak. | Az alkalmazhatóságot meglévő üzemek esetén a kialakítással és/vagy az üzemeltetéssel kapcsolatos korlátozó tényezők korlátozhatják. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

A hőkezelés feltételeinek (kialakításának és működésének) optimalizálása

Az égésterek, égőegységek és a kapcsolódó berendezések/eszközök helyes kialakítása az égési feltételek optimalizálásával párosul (pl. az égés paramétereinek, úgymint a hőmérsékletnek és a tartózkodási időnek az ellenőrzésével), automatikus rendszerek használatával vagy anélkül, valamint az égési rendszer rendszeres tervezett karbantartásával a beszállítók ajánlásainak megfelelően.

A kialakítás alkalmazhatósága meglévő üzemek esetén korlátozott lehet.

b)

Alacsony NOX-kibocsátású égőegységek használata

Az égéstérben a láng csúcshőmérséklete csökken, ami késlelteti, ugyanakkor befejezi az égést és növeli a hőátadást (nő a láng sugárzóképessége). Emellett a kívánt VOC-megsemmisítés elérése érdekében meghosszabbított tartózkodási időt alkalmaznak.

Az alkalmazhatóságot meglévő üzemek esetén a kialakítással és/vagy az üzemeltetéssel kapcsolatos korlátozó tényezők korlátozhatják.

1. táblázat:

A véggázokkal történő NOX-kibocsátásokra vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL), és a füstgázok hőkezeléséből származó, véggázokkal történő CO-kibocsátásokra vonatkozó indikatív kibocsátási szint

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL  (21)

  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) | Indikatív kibocsátási szint  (21)

  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130  (22) | Nincs indikatív szint |
| CO | Nincs BAT-AEL | 20–150 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL  (21)

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

Indikatív kibocsátási szint  (21)

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

NOX

mg/Nm3

20–130  (22)

Nincs indikatív szint

CO

Nincs BAT-AEL

20–150

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.1.11.3.   Porkibocsátás

BAT 18.   A 2. táblázatban felsorolt ágazatokban és folyamatokban végzett felület-előkészítési, vágási, bevonatolási és kikészítési eljárásokból származó véggázokkal történő porkibocsátás csökkentése céljából alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyike vagy kombinációja.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Nedves leválasztóval ellátott szórófülke (öblítéses ütközőlemez) | A szórófülke hátlapján függőlegesen lefelé irányuló vízfüggöny fogja be a permetmaradékból származó festékrészecskéket. A víz-festék keveréket tározóba gyűjtik és a vizet visszaforgatják. |
| b) | Nedves mosás | A füstgázban lévő festékrészecskéket és egyéb porokat a mosórendszerekben a füstgáz vízzel való intenzív keverésével választják le. (A VOC eltávolításra vonatkozóan lásd: BAT 15, c) pont.) |
| c) | Permetmaradék száraz leválasztása előszűrő anyaggal | Permetmaradék száraz leválasztására szolgáló eljárás előszűrő anyagként mészkővel kombinált membránszűrőkkel a membránok szennyeződésének megelőzésére. |
| d) | Permetmaradék száraz leválasztása szűrőkkel | Mechanikus leválasztó rendszer, pl. karton, szövet vagy szürke mészkő alkalmazásával. |
| e) | Elektrosztatikus porleválasztó | Az elektrosztatikus porleválasztókban (ESP) a részecskéket elektromosan feltöltik, és elektromos erőtér segítségével választják le. A száraz elektrosztatikus porleválasztóban leválasztott anyagot mechanikusan távolítják el (pl. rázással, rezgéssel, sűrített levegővel). Nedves ESP-ben megfelelő folyadékkal, általában vízbázisú elválasztószerrel öblítik le. |

Technika

Leírás

a)

Nedves leválasztóval ellátott szórófülke (öblítéses ütközőlemez)

A szórófülke hátlapján függőlegesen lefelé irányuló vízfüggöny fogja be a permetmaradékból származó festékrészecskéket. A víz-festék keveréket tározóba gyűjtik és a vizet visszaforgatják.

b)

Nedves mosás

A füstgázban lévő festékrészecskéket és egyéb porokat a mosórendszerekben a füstgáz vízzel való intenzív keverésével választják le. (A VOC eltávolításra vonatkozóan lásd: BAT 15, c) pont.)

c)

Permetmaradék száraz leválasztása előszűrő anyaggal

Permetmaradék száraz leválasztására szolgáló eljárás előszűrő anyagként mészkővel kombinált membránszűrőkkel a membránok szennyeződésének megelőzésére.

d)

Permetmaradék száraz leválasztása szűrőkkel

Mechanikus leválasztó rendszer, pl. karton, szövet vagy szürke mészkő alkalmazásával.

e)

Elektrosztatikus porleválasztó

Az elektrosztatikus porleválasztókban (ESP) a részecskéket elektromosan feltöltik, és elektromos erőtér segítségével választják le. A száraz elektrosztatikus porleválasztóban leválasztott anyagot mechanikusan távolítják el (pl. rázással, rezgéssel, sűrített levegővel). Nedves ESP-ben megfelelő folyadékkal, általában vízbázisú elválasztószerrel öblítik le.

2. táblázat:

A véggázokkal történő porkibocsátására vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)

| Paraméter | Szektor | Folyamat | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Por | Járművek bevonatolása | Szóróbevonás | mg/Nm3 | < 1–3 |
| Egyéb fém és műanyag felületek bevonatolása | Szóróbevonás |
| Légi járművek bevonatolása | Előkészítés (pl. csiszolás, fúvatás), bevonatolás |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása | Szórással való felvitel |
| Fafelületek bevonatolása | Előkészítés, bevonatolás |

Paraméter

Szektor

Folyamat

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

Por

Járművek bevonatolása

Szóróbevonás

mg/Nm3

< 1–3

Egyéb fém és műanyag felületek bevonatolása

Szóróbevonás

Légi járművek bevonatolása

Előkészítés (pl. csiszolás, fúvatás), bevonatolás

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása

Szórással való felvitel

Fafelületek bevonatolása

Előkészítés, bevonatolás

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.1.12.   Energiahatékonyság

BAT 19.   A hatékony energiafelhasználás céljából alkalmazandó BAT az alábbi a) és b) technika együttes alkalmazása a c)–h) technikák megfelelő kombinációjával.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| Irányítási technikák |
| a) | Energiahatékonysági terv | Az energiahatékonysági terv az EMS része (lásd: BAT 1), és magában foglalja a tevékenység fajlagos energiafogyasztásának meghatározását és kiszámítását, a főbb éves teljesítménymutatók (pl. MWh/tonna termék) kidolgozását, valamint adott időszakokra vonatkozó fejlesztési célkitűzések és tevékenységek megtervezését. A tervet az üzem sajátosságaihoz igazítják a végrehajtott folyamat(ok), anyagok, termékek stb. tekintetében. | Az energiahatékonysági terv és az energiamérleg-kimutatás részletessége és jellege általában a létesítmény jellegével, méretével és összetettségével, valamint a felhasznált energiaforrásokkal függ össze. Nem feltétlenül alkalmazható, ha az STS-tevékenységet nagyobb létesítményben végzik, feltéve, hogy a nagyobb létesítmény energiahatékonysági terve és energiamérleg-adatai megfelelően lefedik az STS-tevékenységet. |
| b) | Energiamérleg-kimutatás | Évente egyszer energiamérleg-kimutatás készítése, amely az energiafogyasztást és -termelést (beleértve az energiakivitelt is) a források típusa szerinti bontásban mutatja be (pl. villamos energia, fosszilis tüzelőanyagok, megújuló energia, importált hő és/vagy hűtés). Ez az alábbiakat foglalja magában:






  i) | az STS-tevékenység energiahatárainak meghatározása; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

Irányítási technikák

a)

Energiahatékonysági terv

Az energiahatékonysági terv az EMS része (lásd: BAT 1), és magában foglalja a tevékenység fajlagos energiafogyasztásának meghatározását és kiszámítását, a főbb éves teljesítménymutatók (pl. MWh/tonna termék) kidolgozását, valamint adott időszakokra vonatkozó fejlesztési célkitűzések és tevékenységek megtervezését. A tervet az üzem sajátosságaihoz igazítják a végrehajtott folyamat(ok), anyagok, termékek stb. tekintetében.

Az energiahatékonysági terv és az energiamérleg-kimutatás részletessége és jellege általában a létesítmény jellegével, méretével és összetettségével, valamint a felhasznált energiaforrásokkal függ össze. Nem feltétlenül alkalmazható, ha az STS-tevékenységet nagyobb létesítményben végzik, feltéve, hogy a nagyobb létesítmény energiahatékonysági terve és energiamérleg-adatai megfelelően lefedik az STS-tevékenységet.

b)

Energiamérleg-kimutatás

Évente egyszer energiamérleg-kimutatás készítése, amely az energiafogyasztást és -termelést (beleértve az energiakivitelt is) a források típusa szerinti bontásban mutatja be (pl. villamos energia, fosszilis tüzelőanyagok, megújuló energia, importált hő és/vagy hűtés). Ez az alábbiakat foglalja magában:

i)

az STS-tevékenység energiahatárainak meghatározása;

| ii) | az energiafogyasztásra vonatkozó információk a leadott energia vonatkozásában; |
| --- | --- |

ii)

az energiafogyasztásra vonatkozó információk a leadott energia vonatkozásában;

| iii) | az üzemből exportált energiára vonatkozó információk; |
| --- | --- |

iii)

az üzemből exportált energiára vonatkozó információk;

| iv) | az energiaáramra vonatkozó, az energia folyamaton belüli felhasználását bemutató információk (pl. Sankey-diagramok vagy energiamérlegek). |
| --- | --- |

iv)

az energiaáramra vonatkozó, az energia folyamaton belüli felhasználását bemutató információk (pl. Sankey-diagramok vagy energiamérlegek).

Az energiamérleg-kimutatást az üzem sajátosságaihoz igazítják a végrehajtott folyamat(ok), anyagok stb. tekintetében.

Folyamattal kapcsolatos technikák

c)

Hűtött vagy fűtött folyadékokat tartalmazó tartályok és hordók, valamint égési és gőzrendszerek hőszigetelése

Ez például az alábbiak révén érhető el:

| — | kettős falú tartályok használata; |
| --- | --- |

—

kettős falú tartályok használata;

| — | előre szigetelt tartályok használata; |
| --- | --- |

—

előre szigetelt tartályok használata;

| — | hőszigetelés felvitele az égetőberendezésekre, gőzvezetékekre és a hűtött vagy fűtött folyadékokat tartalmazó csővezetékekre. |
| --- | --- |

—

hőszigetelés felvitele az égetőberendezésekre, gőzvezetékekre és a hűtött vagy fűtött folyadékokat tartalmazó csővezetékekre.

Általánosan alkalmazható.

d)

Kapcsolt energiatermeléssel történő hővisszanyerés – CHP (kombinált hő és villamos energia) vagy CCHP (kombinált hűtés, hő- és villamos energia)

Hővisszanyerés (főként a gőzrendszerből) ipari folyamatokban/tevékenységekben felhasználandó forró víz/gőz előállítása céljából. A CCHP (más néven trigenerációs rendszer) olyan abszorpciós hűtővel ellátott kapcsolt energiatermelő rendszer, amely alacsony hőfokú hőenergiát használ a hűtött víz előállításához.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatja az üzem elrendezése, a forrógáz-áramok jellemzői (pl. áramlási sebesség, hőmérséklet) vagy a megfelelő hőigény hiánya.

e)

Hővisszanyerés forrógáz-áramokból

A forrógáz-áramokból (pl. szárítókból vagy hűtőzónákból) történő energia-visszanyerés, pl. azok technológiai levegőként történő visszakeringetése révén hőcserélők alkalmazásával, a folyamatokban vagy külsőleg.

f)

A technológiai levegő és a füstgázok áramlásának beállítása

A technológiai levegő és a füstgázok áramlásának szükség szerinti beállítása. Ez magában foglalja a légszellőztetés csökkentését munkaszünet vagy karbantartás során.

Általánosan alkalmazható.

g)

Szórófülke füstgáz-visszakeringetése

A szórófülkéből származó füstgáz befogása és visszakeringetése a permetmaradék hatékony leválasztásával kombinálva. Az energiafogyasztás kisebb, mint friss levegő felhasználása esetén.

Az alkalmazhatóságot egészségügyi és biztonsági megfontolások korlátozhatják.

h)

Meleg levegő optimalizált keringése nagy térfogatú kezelőfülkében légturbulátor segítségével

A levegőt a kezelőfülke egy adott részébe fújják be, és egy légturbulátor segítségével oszlatják el, amely a lamináris levegőáramlást a kívánt turbulens áramlássá alakítja.

Csak a szóróbevonat-ágazatokban alkalmazható.

3. táblázat:

A fajlagos energiafogyasztásra vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)

| Szektor | Terméktípus | Mértékegység | BAT-AEPL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Járművek bevonatolása | Személygépkocsik | MWh/bevont jármű | 0,5–1,3 |
| Furgonok | 0,8–2 |
| Tehergépkocsi-fülkék | 1–2 |
| Tehergépkocsik | 0,3–0,5 |
| Szalagtekercsek bevonatolása | Acél- és/vagy alumíniumtekercs | kWh/m2 bevont tekercs | 0,2–2,5  (23) |
| Textíliák, fóliák és papír bevonatolása | Textíliák poliuretánnal és/vagy polivinil-kloriddal történő bevonása | kWh/m2 bevont felület | 1–5 |
| Tekercselőhuzal gyártása | Huzalok 0,1 mm-t meghaladó átlagos átmérővel | kWh/kg bevont huzal | < 5 |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása | Valamennyi terméktípus | kWh/m2 bevont felület | 0,3–1,5 |
| Hőrögzítéses rotációs ofszetnyomás | Valamennyi terméktípus | Wh/m2 nyomott terület | 4–14 |
| Flexográfia és nem kiadvány célú rotációs mélynyomás | Valamennyi terméktípus | Wh/m2 nyomott terület | 50–350 |
| Kiadványok rotációs mélynyomása | Valamennyi terméktípus | Wh/m2 nyomott terület | 10–30 |

Szektor

Terméktípus

Mértékegység

BAT-AEPL

(éves átlag)

Járművek bevonatolása

Személygépkocsik

MWh/bevont jármű

0,5–1,3

Furgonok

0,8–2

Tehergépkocsi-fülkék

1–2

Tehergépkocsik

0,3–0,5

Szalagtekercsek bevonatolása

Acél- és/vagy alumíniumtekercs

kWh/m2 bevont tekercs

0,2–2,5  (23)

Textíliák, fóliák és papír bevonatolása

Textíliák poliuretánnal és/vagy polivinil-kloriddal történő bevonása

kWh/m2 bevont felület

1–5

Tekercselőhuzal gyártása

Huzalok 0,1 mm-t meghaladó átlagos átmérővel

kWh/kg bevont huzal

< 5

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása

Valamennyi terméktípus

kWh/m2 bevont felület

0,3–1,5

Hőrögzítéses rotációs ofszetnyomás

Valamennyi terméktípus

Wh/m2 nyomott terület

4–14

Flexográfia és nem kiadvány célú rotációs mélynyomás

Valamennyi terméktípus

Wh/m2 nyomott terület

50–350

Kiadványok rotációs mélynyomása

Valamennyi terméktípus

Wh/m2 nyomott terület

10–30

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 19, b) pont.

1.1.13.   Vízfelhasználás és szennyvízképződés

BAT 20.   A vízfogyasztás és a vizes folyamatokból (pl. zsírtalanítás, tisztítás, felületkezelés, nedves mosás) származó szennyvízképződés csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az a) technika és az alábbi egyéb technikák megfelelő kombinációja.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Vízgazdálkodási terv és vízellenőrzések | A vízgazdálkodási terv és a vízellenőrzések az EMS részét képezik (lásd: BAT 1), és a következőket foglalják magukban:






  — | a víz útja az üzemben és a vízre vonatkozó anyagmérleg; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Vízgazdálkodási terv és vízellenőrzések

A vízgazdálkodási terv és a vízellenőrzések az EMS részét képezik (lásd: BAT 1), és a következőket foglalják magukban:

—

a víz útja az üzemben és a vízre vonatkozó anyagmérleg;

| — | vízhatékonysági célkitűzések meghatározása; |
| --- | --- |

—

vízhatékonysági célkitűzések meghatározása;

| — | vízoptimalizálási technikák alkalmazása (pl. vízhasználat ellenőrzése, víz-újrahasznosítás, szivárgások észlelése és javítása). |
| --- | --- |

—

vízoptimalizálási technikák alkalmazása (pl. vízhasználat ellenőrzése, víz-újrahasznosítás, szivárgások észlelése és javítása).

A vízellenőrzéseket évente legalább egyszer elvégzik.

A vízgazdálkodási terv és a vízellenőrzések részletessége és jellege általában az üzem jellegével, méretével és összetettségével függ össze. Nem feltétlenül alkalmazható, ha az STS-tevékenységet nagyobb létesítményben végzik, feltéve, hogy a nagyobb létesítmény vízgazdálkodási terve és a vízellenőrzések megfelelően lefedik az STS-tevékenységet.

b)

Ellenáramú kaszkád rendszerű öblítés

Többfázisú öblítés, amelynek során a víz a munkadarabokkal/hordozókkal ellentétes irányba áramlik. Magas fokú öblítést tesz lehetővé alacsony vízfogyasztás mellett.

Csak olyan esetekben alkalmazható, ahol öblítési eljárásokat alkalmaznak.

c)

A víz újrafelhasználása és/vagy újrahasznosítása

A vízáramokat (pl. elhasznált öblítővizet, nedvesmosó vizet) újra felhasználják és/vagy visszanyerik, szükség esetén kezelést követően, olyan technikák alkalmazásával, mint az ioncsere vagy a szűrés (lásd: BAT 21). A víz újrafelhasználásának és/vagy visszanyerésének mértékét az üzem vízmérlege, a szennyeződéstartalom és/vagy a vízáramok jellemzői korlátozzák.

Általánosan alkalmazható.

4. táblázat:

A fajlagos vízfogyasztásra vonatkozó, BAT-hoz kapcsolódó környezeti teljesítményszintek (BAT-AEPL-ek)

| Szektor | Terméktípus | Mértékegység | BAT-AEPL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Járművek bevonatolása | Személygépkocsik | m3/bevont jármű | 0,5–1,3 |
| Furgonok | 1–2,5 |
| Tehergépkocsi-fülkék | 0,7–3 |
| Tehergépkocsik | 1–5 |
| Szalagtekercsek bevonatolása | Acél- és/vagy alumíniumtekercsek | l/m2 bevont tekercs | 0,2–1,3  (24) |
| Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása | Kétrészes DWI-italdobozok | l/1000 doboz | 90–110 |

Szektor

Terméktípus

Mértékegység

BAT-AEPL

(éves átlag)

Járművek bevonatolása

Személygépkocsik

m3/bevont jármű

0,5–1,3

Furgonok

1–2,5

Tehergépkocsi-fülkék

0,7–3

Tehergépkocsik

1–5

Szalagtekercsek bevonatolása

Acél- és/vagy alumíniumtekercsek

l/m2 bevont tekercs

0,2–1,3  (24)

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása

Kétrészes DWI-italdobozok

l/1000 doboz

90–110

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 20, a) pont.

1.1.14.   Vízbe történő kibocsátások

BAT 21.   A vízbe történő kibocsátások csökkentése és/vagy a vizes folyamatokból (pl. zsírtalanítás, tisztítás, felületkezelés, nedves mosás) származó víz újrafelhasználásának és visszanyerésének elősegítése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák kombinálása.

| Technikák | Leírás | Jellemző szennyező anyagok |
| --- | --- | --- |
| Előzetes, elsődleges és általános kezelés |
| a) | Kiegyenlítés | Az áramok és a szennyező anyag-terhelések tartályokkal vagy más kezelési technikákkal való kiegyenlítése. | Minden szennyező anyag. |
| b) | Semlegesítés | A szennyvíz pH-értékének semleges (körülbelül 7-es) szintre való módosítása. | Savak, lúgok. |
| c) | Fizikai elválasztás, például szűrők, rosták, szemcseelválasztók, elsődleges ülepítőtartályok és mágneses szétválasztás révén | Nagy méretű szilárd anyagok, lebegő szilárd részecskék, fémrészecskék. |
| Fiziko-kémiai kezelés |
| d) | Adszorpció | Az oldható anyagok (oldott anyagok) eltávolítása a szennyvízből szilárd, erősen porózus részecskék (jellemzően aktív szén) felületére juttatva azokat. | Adszorbeálható oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. AOX. |
| e) | Vákuumlepárlás | A szennyező anyagok eltávolítása csökkentett nyomású termikus szennyvízkezeléssel. | Biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású oldott szennyező anyagok, amelyek lepárolhatók, pl. egyes oldószerek. |
| f) | Kicsapatás | A feloldott szennyező anyagok oldhatatlan vegyületekké történő alakítása kicsapószer hozzáadásával. A képződő szilárd csapadék elválasztása ezután ülepítéssel, flotálással vagy szűréssel történik. | Kicsapatható oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. fémek. |
| g) | Kémiai redukció | A kémiai redukció során a szennyező anyagokat hasonló, de kevésbé káros vagy veszélyes vegyületekké alakítják át. | Redukálható oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. hat vegyértékű króm (Cr(VI)). |
| h) | Ioncsere | Az ionos szennyező anyagok szennyvízből való leválasztása és cseréje elfogadhatóbb ionokra ioncserélő gyanta segítségével. A szennyező anyagokat átmenetileg visszatartják, majd regeneráló vagy mosófolyadékba engedik vissza. | Ionos oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. fémek. |
| i) | Sztrippelés | A kiöblíthető szennyező anyagokat a folyadékon átáramoltatott gázfázissal (pl. gőz, nitrogén, levegő) távolítják el a vizes fázisból. Az eltávolítás hatékonysága javítható a hőmérséklet növelésével vagy a nyomás csökkentésével. | Kiöblíthető szennyező anyagok, pl. egyes adszorbeálható szervesen kötött halogének (AOX). |
| Biológiai kezelés |
| j) | Biológiai kezelés | Mikroorganizmusok alkalmazása szennyvíz kezelésére (pl. anaerob kezelés, aerob kezelés). | Biológiailag lebontható szerves vegyületek. |
| A szilárd anyagok végső eltávolítása |
| k) | Koagulálás és flokkulálás | A koagulálás és a flokkulálás a lebegő szilárd anyagok szennyvízből történő kiválasztására használatos, rendszerint egymást követő lépésekben végzett eljárások. A koagulálás úgy történik, hogy a lebegő szilárd anyagok töltésével ellentétes töltésű koaguláló szereket adnak a szennyvízhez. A flokkulálás során finom kevertetés történik, hogy a mikrorészecskék egymásnak ütközzenek, és nagyobb egységekbe, úgynevezett flokkokba rendeződjenek. Ezt esetleg polimerek hozzáadásával segítik. | Lebegő szilárd részecskék és részecskéhez kötött fémek. |
| l) | Ülepítés | A lebegő részecskék elkülönítése gravitációs ülepítéssel. |
| m) | Szűrés | A szilárd anyagoknak a szennyvíztől való elválasztása egy porózus közegen való átirányítás, pl. homokszűrés, nanoszűrés, mikroszűrés és ultraszűrés révén. |
| n) | Flotálás | A szilárd vagy folyékony részecskék leválasztása a szennyvízről azáltal, hogy finom gázbuborékokhoz (általában levegőhöz) tapadnak. A folyadék felszínére kerülő részecskék összegyűlnek, és onnan fölözővel eltávolíthatók. |

Technikák

Leírás

Jellemző szennyező anyagok

Előzetes, elsődleges és általános kezelés

a)

Kiegyenlítés

Az áramok és a szennyező anyag-terhelések tartályokkal vagy más kezelési technikákkal való kiegyenlítése.

Minden szennyező anyag.

b)

Semlegesítés

A szennyvíz pH-értékének semleges (körülbelül 7-es) szintre való módosítása.

Savak, lúgok.

c)

Fizikai elválasztás, például szűrők, rosták, szemcseelválasztók, elsődleges ülepítőtartályok és mágneses szétválasztás révén

Nagy méretű szilárd anyagok, lebegő szilárd részecskék, fémrészecskék.

Fiziko-kémiai kezelés

d)

Adszorpció

Az oldható anyagok (oldott anyagok) eltávolítása a szennyvízből szilárd, erősen porózus részecskék (jellemzően aktív szén) felületére juttatva azokat.

Adszorbeálható oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. AOX.

e)

Vákuumlepárlás

A szennyező anyagok eltávolítása csökkentett nyomású termikus szennyvízkezeléssel.

Biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású oldott szennyező anyagok, amelyek lepárolhatók, pl. egyes oldószerek.

f)

Kicsapatás

A feloldott szennyező anyagok oldhatatlan vegyületekké történő alakítása kicsapószer hozzáadásával. A képződő szilárd csapadék elválasztása ezután ülepítéssel, flotálással vagy szűréssel történik.

Kicsapatható oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. fémek.

g)

Kémiai redukció

A kémiai redukció során a szennyező anyagokat hasonló, de kevésbé káros vagy veszélyes vegyületekké alakítják át.

Redukálható oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. hat vegyértékű króm (Cr(VI)).

h)

Ioncsere

Az ionos szennyező anyagok szennyvízből való leválasztása és cseréje elfogadhatóbb ionokra ioncserélő gyanta segítségével. A szennyező anyagokat átmenetileg visszatartják, majd regeneráló vagy mosófolyadékba engedik vissza.

Ionos oldott, biológiailag nem lebontható vagy gátló hatású szennyező anyagok, pl. fémek.

i)

Sztrippelés

A kiöblíthető szennyező anyagokat a folyadékon átáramoltatott gázfázissal (pl. gőz, nitrogén, levegő) távolítják el a vizes fázisból. Az eltávolítás hatékonysága javítható a hőmérséklet növelésével vagy a nyomás csökkentésével.

Kiöblíthető szennyező anyagok, pl. egyes adszorbeálható szervesen kötött halogének (AOX).

Biológiai kezelés

j)

Biológiai kezelés

Mikroorganizmusok alkalmazása szennyvíz kezelésére (pl. anaerob kezelés, aerob kezelés).

Biológiailag lebontható szerves vegyületek.

A szilárd anyagok végső eltávolítása

k)

Koagulálás és flokkulálás

A koagulálás és a flokkulálás a lebegő szilárd anyagok szennyvízből történő kiválasztására használatos, rendszerint egymást követő lépésekben végzett eljárások. A koagulálás úgy történik, hogy a lebegő szilárd anyagok töltésével ellentétes töltésű koaguláló szereket adnak a szennyvízhez. A flokkulálás során finom kevertetés történik, hogy a mikrorészecskék egymásnak ütközzenek, és nagyobb egységekbe, úgynevezett flokkokba rendeződjenek. Ezt esetleg polimerek hozzáadásával segítik.

Lebegő szilárd részecskék és részecskéhez kötött fémek.

l)

Ülepítés

A lebegő részecskék elkülönítése gravitációs ülepítéssel.

m)

Szűrés

A szilárd anyagoknak a szennyvíztől való elválasztása egy porózus közegen való átirányítás, pl. homokszűrés, nanoszűrés, mikroszűrés és ultraszűrés révén.

n)

Flotálás

A szilárd vagy folyékony részecskék leválasztása a szennyvízről azáltal, hogy finom gázbuborékokhoz (általában levegőhöz) tapadnak. A folyadék felszínére kerülő részecskék összegyűlnek, és onnan fölözővel eltávolíthatók.

5. táblázat:

Fogadó víztestbe történő közvetlen kibocsátásokra vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)

| Anyag/paraméter | Szektor | BAT-AEL  (25) |
| --- | --- | --- |
| Összes lebegő szilárd részecske (TSS) | Járművek bevonatolása
  Szalagtekercsek bevonatolása
  Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) | 5–30 mg/l |
| Kémiai oxigénigény (KOI)  (26) | 30–150 mg/l |
| Adszorbeálható szervesen kötött halogének (AOX) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluor (F-)  (27) | 2–25 mg/l |
| Nikkel (Ni-ként kifejezve) | Járművek bevonatolása
  Szalagtekercsek bevonatolása | 0,05–0,4 mg/l |
| Cink (Zn-ként kifejezve) | 0,05–0,6 mg/l  (28) |
| Összes króm (Cr-ként kifejezve)  (29) | Légi járművek bevonatolása
  Szalagtekercsek bevonatolása | 0,01–0,15 mg/l |
| Hat vegyértékű króm (Cr(VI)-ként kifejezve)  (30) | 0,01–0,05 mg/l |

Anyag/paraméter

Szektor

BAT-AEL  (25)

Összes lebegő szilárd részecske (TSS)

Járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

5–30 mg/l

Kémiai oxigénigény (KOI)  (26)

30–150 mg/l

Adszorbeálható szervesen kötött halogének (AOX)

0,1–0,4 mg/l

Fluor (F-)  (27)

2–25 mg/l

Nikkel (Ni-ként kifejezve)

Járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

0,05–0,4 mg/l

Cink (Zn-ként kifejezve)

0,05–0,6 mg/l  (28)

Összes króm (Cr-ként kifejezve)  (29)

Légi járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

0,01–0,15 mg/l

Hat vegyértékű króm (Cr(VI)-ként kifejezve)  (30)

0,01–0,05 mg/l

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 12.

6. táblázat:

Fogadó víztestbe történő közvetett kibocsátásokra vonatkozó BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek)

| Anyag/paraméter | Szektor | BAT-AEL érték  (31)
   (32) |
| --- | --- | --- |
| Adszorbeálható szervesen kötött halogének (AOX) | Járművek bevonatolása
  Szalagtekercsek bevonatolása
  Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluor (F-)  (33) | 2–25 mg/l |
| Nikkel (Ni-ként kifejezve) | Járművek bevonatolása
  Szalagtekercsek bevonatolása | 0,05–0,4 mg/l |
| Cink (Zn-ként kifejezve) | 0,05–0,6 mg/l  (34) |
| Összes króm (Cr-ként kifejezve)  (35) | Légi járművek bevonatolása
  Szalagtekercsek bevonatolása | 0,01–0,15 mg/l |
| Hat vegyértékű króm (Cr(VI)-ként kifejezve)  (36) | 0,01–0,05 mg/l |

Anyag/paraméter

Szektor

BAT-AEL érték  (31)
   (32)

Adszorbeálható szervesen kötött halogének (AOX)

Járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

Fém csomagolóanyagok bevonatolása és nyomása (csak DWI-dobozok esetében)

0,1–0,4 mg/l

Fluor (F-)  (33)

2–25 mg/l

Nikkel (Ni-ként kifejezve)

Járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

0,05–0,4 mg/l

Cink (Zn-ként kifejezve)

0,05–0,6 mg/l  (34)

Összes króm (Cr-ként kifejezve)  (35)

Légi járművek bevonatolása

Szalagtekercsek bevonatolása

0,01–0,15 mg/l

Hat vegyértékű króm (Cr(VI)-ként kifejezve)  (36)

0,01–0,05 mg/l

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 12.

1.1.15.   Hulladékgazdálkodás

BAT 22.   Az ártalmatlanításra továbbított hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az a) és a b) technika, valamint az alábbi c) és d) technika közül az egyik vagy mindkettő.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Hulladékgazdálkodási terv | A hulladékgazdálkodási terv az EMS része (lásd: BAT 1), és az egy olyan intézkedéscsomag, amelynek célja: 1) a hulladékkeletkezés minimalizálása, 2) a hulladék újrafelhasználásának, regenerálásának és/vagy újrafeldolgozásának optimalizálása és/vagy a hulladékból származó energia visszanyerése, valamint 3) a hulladék megfelelő ártalmatlanításának biztosítása. |
| b) | A hulladékmennyiségek nyomon követése | A keletkezett hulladék mennyiségének éves nyilvántartása hulladéktípusonként. A hulladék oldószertartalmát rendszeres időközönként (legalább évente egyszer) meghatározzák elemzéssel vagy számítással. |
| c) | Oldószerek visszanyerése/újrafeldolgozása | A technikák többek között a következők lehetnek:






  — | folyékony hulladékból oldószerek visszanyerése/újrafeldolgozása a telephelyen vagy azon kívül végzett szűréssel vagy desztillációval; |

Technika

Leírás

a)

Hulladékgazdálkodási terv

A hulladékgazdálkodási terv az EMS része (lásd: BAT 1), és az egy olyan intézkedéscsomag, amelynek célja: 1) a hulladékkeletkezés minimalizálása, 2) a hulladék újrafelhasználásának, regenerálásának és/vagy újrafeldolgozásának optimalizálása és/vagy a hulladékból származó energia visszanyerése, valamint 3) a hulladék megfelelő ártalmatlanításának biztosítása.

b)

A hulladékmennyiségek nyomon követése

A keletkezett hulladék mennyiségének éves nyilvántartása hulladéktípusonként. A hulladék oldószertartalmát rendszeres időközönként (legalább évente egyszer) meghatározzák elemzéssel vagy számítással.

c)

Oldószerek visszanyerése/újrafeldolgozása

A technikák többek között a következők lehetnek:

—

folyékony hulladékból oldószerek visszanyerése/újrafeldolgozása a telephelyen vagy azon kívül végzett szűréssel vagy desztillációval;

| — | a törlőkendők oldószertartalmának visszanyerése/újrafeldolgozása gravitációs szárítással, csavarással vagy centrifugálással. |
| --- | --- |

—

a törlőkendők oldószertartalmának visszanyerése/újrafeldolgozása gravitációs szárítással, csavarással vagy centrifugálással.

d)

Hulladékáram-specifikus technikák

A technikák többek között a következők lehetnek:

| — | a hulladék víztartalmának csökkentése, például szűrőprés használata az iszapkezeléshez; |
| --- | --- |

—

a hulladék víztartalmának csökkentése, például szűrőprés használata az iszapkezeléshez;

| — | a keletkező iszap és oldószerhulladék mennyiségének csökkentése, például a tisztítási ciklusok számának csökkentésével (lásd: BAT 9); |
| --- | --- |

—

a keletkező iszap és oldószerhulladék mennyiségének csökkentése, például a tisztítási ciklusok számának csökkentésével (lásd: BAT 9);

| — | újrafelhasználható tartályok használata, a tartályok más célokra történő újrafelhasználása vagy a tartályok anyagának újrahasznosítása; |
| --- | --- |

—

újrafelhasználható tartályok használata, a tartályok más célokra történő újrafelhasználása vagy a tartályok anyagának újrahasznosítása;

| — | a száraz mosásból származó elhasznált mészkő eljuttatása egy mész- vagy cementégető kemencébe. |
| --- | --- |

—

a száraz mosásból származó elhasznált mészkő eljuttatása egy mész- vagy cementégető kemencébe.

1.1.16.   Bűzkibocsátás

BAT 23.   A bűzkibocsátás megelőzése vagy – amennyiben ez nem kivitelezhető – csökkentése érdekében alkalmazandó BAT egy bűzszennyezés elleni intézkedési terv kidolgozását, végrehajtását és rendszeres felülvizsgálatát jelenti a környezetközpontú irányítási rendszer (lásd: BAT 1) részeként, és foglalja az alábbi elemek mindegyikét:

| — | intézkedéseket és határidőket előíró szabályzat; |
| --- | --- |

—

intézkedéseket és határidőket előíró szabályzat;

| — | a bűzzel kapcsolatos azonosított eseményekre, pl. panaszokra adandó válaszok szabályzata; |
| --- | --- |

—

a bűzzel kapcsolatos azonosított eseményekre, pl. panaszokra adandó válaszok szabályzata;

| — | bűzmegelőzési és -csökkentési program a forrás(ok) azonosítására, a forrás(ok) kibocsátási intenzitásának jellemzésére, valamint a megelőzést és/vagy csökkentést szolgáló intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

—

bűzmegelőzési és -csökkentési program a forrás(ok) azonosítására, a forrás(ok) kibocsátási intenzitásának jellemzésére, valamint a megelőzést és/vagy csökkentést szolgáló intézkedések végrehajtására.

Alkalmazhatóság:

Az alkalmazhatóság azokra az esetekre korlátozódik, amelyekben érzékeny területeken bűzártalomra lehet számítani és/vagy azt igazolták.

1.2.   A járművek bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

Az ebben a szakaszban szereplő BAT-következtetés a járművek (személygépkocsik, furgonok, tehergépkocsik, tehergépkocsi-fülkék és buszok) bevonattal való ellátására vonatkozik, és az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetések mellett alkalmazandó.

1.2.1.   VOC-kibocsátás, valamint energia- és nyersanyag-fogyasztás

BAT 24.   Az oldószerek és egyéb nyersanyagok fogyasztása, az energiafogyasztás, valamint a VOC-kibocsátások csökkentése céljából alkalmazandó BAT az alábbi bevonatolórendszerek egyikének vagy ezek kombinációjának alkalmazása.

| Bevonatolórendszer | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a. | Kevert (oldószeralapú keverék) bevonat | Olyan bevonatolórendszer, amelyben egy bevonatréteg (alapozófesték vagy alapréteg) vízbázisú. | Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható. |
| b. | Vízbázisú (WB) bevonat | Olyan bevonatolórendszer, amelyben az alapozófesték és az alapréteg vízbázisú. |
| c. | Integrált bevonóeljárás | Olyan bevonatolórendszer, amely egyesíti az alapozófesték és az alapréteg funkcióit, és amelyet két lépésben kivitelezett szóróbevonással visznek fel. |
| d. | Köztes szárítás nélküli eljárás | Olyan bevonatolórendszer, amelyben az alapozófestéket, az alapréteget és az átlátszó bevonatrétegeket köztes szárítás nélkül alkalmazzák. Az alapozófesték és az alapréteg lehet oldószeralapú vagy vízbázisú. |

Bevonatolórendszer

Leírás

Alkalmazhatóság

a.

Kevert (oldószeralapú keverék) bevonat

Olyan bevonatolórendszer, amelyben egy bevonatréteg (alapozófesték vagy alapréteg) vízbázisú.

Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható.

b.

Vízbázisú (WB) bevonat

Olyan bevonatolórendszer, amelyben az alapozófesték és az alapréteg vízbázisú.

c.

Integrált bevonóeljárás

Olyan bevonatolórendszer, amely egyesíti az alapozófesték és az alapréteg funkcióit, és amelyet két lépésben kivitelezett szóróbevonással visznek fel.

d.

Köztes szárítás nélküli eljárás

Olyan bevonatolórendszer, amelyben az alapozófestéket, az alapréteget és az átlátszó bevonatrétegeket köztes szárítás nélkül alkalmazzák. Az alapozófesték és az alapréteg lehet oldószeralapú vagy vízbázisú.

7. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) a járművek bevonatolásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Járműfajta | Mértékegység | BAT-AEL  (37)

  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Új üzem | Meglévő üzem |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | Személygépkocsik | g VOC/m2 felület  (38) | 8–15 | 8–30 |
| Furgonok | 10–20 | 10–40 |
| Tehergépkocsi-fülkék | 8–20 | 8–40 |
| Tehergépkocsik | 10–40 | 10–50 |
| Buszok | < 100 | 90–150 |

Paraméter

Járműfajta

Mértékegység

BAT-AEL  (37)

(éves átlag)

Új üzem

Meglévő üzem

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

Személygépkocsik

g VOC/m2 felület  (38)

8–15

8–30

Furgonok

10–20

10–40

Tehergépkocsi-fülkék

8–20

8–40

Tehergépkocsik

10–40

10–50

Buszok

< 100

90–150

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

1.2.2.   A telephelyről elszállított hulladék mennyisége

8. táblázat:

A telephelyről elszállított, a járművek bevonatolásából származó fajlagos hulladékmennyiség indikatív szintjei

| Paraméter | Járműfajta | Releváns hulladékáramok | Mértékegység | Indikatív szint
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A telephelyről elszállított hulladék mennyisége | Személygépkocsik | — | Festékhulladék |

Paraméter

Járműfajta

Releváns hulladékáramok

Mértékegység

Indikatív szint

(éves átlag)

A telephelyről elszállított hulladék mennyisége

Személygépkocsik

—

Festékhulladék

| — | Plasztizol-, tömítőanyag- és ragasztóanyag-hulladék |
| --- | --- |

—

Plasztizol-, tömítőanyag- és ragasztóanyag-hulladék

| — | Használt oldószerek |
| --- | --- |

—

Használt oldószerek

| — | Festékiszap |
| --- | --- |

—

Festékiszap

| — | Egyéb, festékboltokhoz kapcsolódó hulladék (pl. abszorbens és tisztítóanyagok, szűrők, csomagolóanyagok, kimerült aktív szén) |
| --- | --- |

—

Egyéb, festékboltokhoz kapcsolódó hulladék (pl. abszorbens és tisztítóanyagok, szűrők, csomagolóanyagok, kimerült aktív szén)

kg/bevont jármű

3–9  (39)

Furgonok

4–17  (39)

Tehergépkocsi-fülkék

2–11  (39)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 22, b) pont.

1.3.   Egyéb fém- és műanyag felületek bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

Az egyéb fém és műanyag felületek bevonatolására vonatkozóan az alábbiakban megadott kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban leírt általános BAT-következtetésekhez kapcsolódnak. Előfordulhat, hogy az alábbiakban megadott kibocsátási szintek nem alkalmazandók abban az esetben, ha fém és/vagy műanyag gépjárműalkatrészek bevonását végzik járműbevonó üzemben, és ezeket a kibocsátásokat a járműbevonatolás teljes VOC-kibocsátásának kiszámításakor veszik figyelembe (lásd az 1.2. szakaszt).

9. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) az egyéb fém és műanyag felületek bevonatolásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Folyamat | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | Fémfelületek bevonatolása | kg VOC/kg bevitt szilárd anyag | < 0,05–0,2 |
| Műanyag felületek bevonatolása | < 0,05–0,3 |

Paraméter

Folyamat

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

Fémfelületek bevonatolása

kg VOC/kg bevitt szilárd anyag

< 0,05–0,2

Műanyag felületek bevonatolása

< 0,05–0,3

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

A 9. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek helyett alkalmazhatók a 10. és a 11. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek is.

10. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) az egyéb fém és műanyag felületek bevonatolásából származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–10 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–10

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

11. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) az egyéb fém és műanyag felületek bevonatolásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (40)
   (41) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (40)
   (41)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.4.   Hajók és jachtok bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetés a hajók és jachtok bevonatolására vonatkozik, és az 1.1. szakaszban szereplő általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.

BAT 25.   A levegőbe történő összes VOC- és porkibocsátás csökkentése, a vízbe történő kibocsátások csökkentése és az általános környezeti teljesítmény javítása érdekében alkalmazandó BAT az alábbi a) és b) technika, valamint a c)–i) technikák kombinációja.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| Hulladék- és szennyvízgazdálkodás |
| a) | A hulladék- és szennyvízáramok elkülönítése | A dokkok és a sólyaterek rendelkeznek a következőkkel:






  — | a száraz hulladék hatékony összegyűjtésére és kezelésére, valamint a nedves hulladéktól való elkülönítésére szolgáló rendszer; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

Hulladék- és szennyvízgazdálkodás

a)

A hulladék- és szennyvízáramok elkülönítése

A dokkok és a sólyaterek rendelkeznek a következőkkel:

—

a száraz hulladék hatékony összegyűjtésére és kezelésére, valamint a nedves hulladéktól való elkülönítésére szolgáló rendszer;

| — | a szennyvizet a csapadékvíztől és a lefolyó víztől elválasztó rendszer. |
| --- | --- |

—

a szennyvizet a csapadékvíztől és a lefolyó víztől elválasztó rendszer.

Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható.

Az előkészítési és bevonatolási eljárásokkal kapcsolatos technikák

b)

A kedvezőtlen időjárási viszonyokra vonatkozó korlátozások

Amennyiben a kezelőterületek nem teljesen zártak, nem végeznek fúvatást és/vagy levegő nélküli szórást, amennyiben kedvezőtlen időjárási viszonyok figyelhetők meg vagy ezeket előre jelezték.

Általánosan alkalmazható.

c)

A kezelési területek részleges körülzárása

A porkibocsátás megelőzése érdekében finom hálókat és/vagy vízpermet-függönyöket használnak azon területek körül, ahol fúvatást és/vagy levegő nélküli szórást végeznek. Ezek lehetnek állandóak vagy ideiglenesek.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatja a lezárandó terület formája és mérete. A vízpermet-függöny hideg éghajlati viszonyok között nem feltétlenül alkalmazható.

d)

A kezelőterületek teljes körülzárása

A porkibocsátás megelőzése érdekében a fúvatást és/vagy levegő nélküli szórást csarnokban, zárt műhelyekben, textíliákkal lefedett területeken vagy hálókkal teljesen körülzárt területeken végzik. A kezelőterületekről a levegőt elszívatják és azt esetleg füstgázkezelésre küldik; Lásd még: BAT 14, b) pont.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatja a lezárandó terület formája és mérete.

e)

Száraz fúvatás zárt rendszerben

Az acélszemcsékkel vagy -homokkal történő száraz fúvatást szívófejjel és centrifugális szórótácskákkal felszerelt zárt fúvatórendszerekben végzik.

Általánosan alkalmazható.

f)

Nedves fúvatás

A fúvatást finom csiszolóanyagot, például finom hamut (pl. rézsalak-hamut) vagy szilícium-dioxidot tartalmazó vízzel végzik.

Hideg éghajlati viszonyok között és/vagy zárt területeken (tehertartályok, kettős fenekű tartályok) a jelentős ködképződés miatt nem feltétlenül alkalmazható.

g)

(Ultra-)Nagynyomású ((U)HP) vízsugár vagy fúvatás

Az (U)HP fúvatás egy pormentes felületkezelési módszer, rendkívül nagy nyomású víz alkalmazásával. Történhet csiszolóanyaggal vagy anélkül.

Nem feltétlenül alkalmazható hideg éghajlati viszonyok között vagy egyes felületi jellemzők miatt (pl. új felületek, pontszerű fúvatás).

h)

Bevonatok sztrippelése indukciós hevítéssel

A felület felett induktorfejet mozgatnak, ami az acél gyors helyi felmelegedését eredményezi a régi bevonatok eltávolításához.

Nem feltétlenül alkalmazható 5 mm-nél vékonyabb felületek és/vagy indukciós melegítésre érzékeny alkatrészekkel rendelkező felületek (pl. szigetelés, tűzveszélyes felületek) esetében.

i)

Víz alatti hajótest- és légcsavartisztító rendszer

Víz alatti tisztítórendszer, amely víznyomást és forgó polipropilén keféket alkalmaz.

A teljes szárazdokkban lévő hajóknál nem alkalmazható.

12. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) a hajók és jachtok bevonatolásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | kg VOC/kg bevitt szilárd anyag | < 0,375 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

kg VOC/kg bevitt szilárd anyag

< 0,375

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

1.5.   A légi járművek bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

Az e szakaszban szereplő BAT-következtetés a légi járművek bevonatolására vonatkozik, és az 1.1. szakaszban szereplő általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.

BAT 26:   Az összes VOC-kibocsátás csökkentése és a légi járművek bevonatolása általános környezeti teljesítményének javítása érdekében alkalmazandó BAT az alább megadott a) technika vagy mindkét technika.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Körülzárás | Az alkatrészek bevonása zárt szórófülkékben történik (lásd: BAT 14, b) pont). | Általánosan alkalmazható. |
| b) | Közvetlen nyomás | Nyomtatóeszköz használata összetett mintázatoknak a légi jármű alkatrészeire történő közvetlen nyomtatására. | Az alkalmazhatóságot műszaki megfontolások korlátozhatják (pl. az applikátor állvány hozzáférhetősége, testreszabott színek). |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Körülzárás

Az alkatrészek bevonása zárt szórófülkékben történik (lásd: BAT 14, b) pont).

Általánosan alkalmazható.

b)

Közvetlen nyomás

Nyomtatóeszköz használata összetett mintázatoknak a légi jármű alkatrészeire történő közvetlen nyomtatására.

Az alkalmazhatóságot műszaki megfontolások korlátozhatják (pl. az applikátor állvány hozzáférhetősége, testreszabott színek).

13. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a légi járművek bevonatolásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | kg VOC/kg bevitt szilárd anyag | 0,2–0,58 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

kg VOC/kg bevitt szilárd anyag

0,2–0,58

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

1.6.   A szalagtekercsek bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

Az alábbiakban megadott, a szalagtekercsek bevonatolására vonatkozó kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetésekkel együtt alkalmazandók.

14. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a szalagtekercsek bevonatolásából származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–3 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–3

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

15. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a szalagtekercsek bevonatolásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (42)
   (43) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (42)
   (43)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.7.   A ragasztószalagok gyártására vonatkozó BAT-következtetések

Az alábbiakban megadott, a ragasztószalagok gyártására vonatkozó kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetésekkel együtt alkalmazandók.

16. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a ragasztószalagok gyártásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–3  (44) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–3  (44)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

17. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a ragasztószalagok gyártásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 2–20  (45)
   (46) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

2–20  (45)
   (46)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.8.   Textilek, fóliák és papír bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

Az alábbiakban megadott, a textilek, fóliák és papír bevonatolására vonatkozó kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetésekkel együtt alkalmazandók.

18. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a textilek, fóliák és papír bevonatolásából származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–5 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–5

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

19. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a textilek, fóliák és papír bevonatolásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20  (47)
   (48) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

5–20  (47)
   (48)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.9.   A tekercselőhuzalok gyártására vonatkozó BAT-következtetések

A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetés a tekercselőhuzalok gyártására vonatkozik, és az 1.1. szakaszban szereplő általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.

BAT 27.   A teljes VOC-kibocsátás és energiafogyasztás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi a) technika, valamint a b)–d) technikák egyikének vagy kombinációjának használata.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Folyamatintegrált VOC-oxidáció | A zománc ismételt keményítése során az oldószer párolgásából származó levegő-oldószer elegyet a kikeményítő kemencébe/szárítógépbe integrált katalitikus oxidálóberendezésben (lásd: BAT 15, g) pont) kezelik. A katalitikus oxidálóberendezésből származó hulladékhőt a szárítási folyamat során a keringő légáram fűtésére és/vagy technológiai hőként használják fel az üzemen belül más célokra. | Általánosan alkalmazható. |
| b) | Oldószermentes kenőanyagok | Az oldószermentes kenőanyagokat a következőképpen alkalmazzák:






  — | a huzalt kenőanyaggal átitatott nemezen keresztülhúzzák; vagy |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Folyamatintegrált VOC-oxidáció

A zománc ismételt keményítése során az oldószer párolgásából származó levegő-oldószer elegyet a kikeményítő kemencébe/szárítógépbe integrált katalitikus oxidálóberendezésben (lásd: BAT 15, g) pont) kezelik. A katalitikus oxidálóberendezésből származó hulladékhőt a szárítási folyamat során a keringő légáram fűtésére és/vagy technológiai hőként használják fel az üzemen belül más célokra.

Általánosan alkalmazható.

b)

Oldószermentes kenőanyagok

Az oldószermentes kenőanyagokat a következőképpen alkalmazzák:

—

a huzalt kenőanyaggal átitatott nemezen keresztülhúzzák; vagy

| — | a huzal mellett egy kenőanyaggal impregnált szálat húznak, és a paraffinviasz a huzal maradékhője és a súrlódási hő miatt megolvad. |
| --- | --- |

—

a huzal mellett egy kenőanyaggal impregnált szálat húznak, és a paraffinviasz a huzal maradékhője és a súrlódási hő miatt megolvad.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatják a termékminőségi követelmények vagy termékjellemzők, például az átmérő.

c)

Önkenő bevonatok

Az oldószert alkalmazó kenőanyag-felviteli lépés kiküszöbölhető egy olyan bevonatolórendszer használatával, amely maga is tartalmaz kenőanyagot (egy speciális viaszt).

Az alkalmazhatóságot korlátozhatják a termékminőségi követelmények vagy termékjellemzők.

d)

Nagy szilárdságú zománcbevonat

Legfeljebb 45 %-os szilárdanyag-tartalmú zománcbevonat használata. Finomhuzalok (legfeljebb 0,1 mm átmérő) esetében a szilárdanyag-tartalom legfeljebb 30 %.

20. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a tekercselőhuzal gyártásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Terméktípus | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | 0,1 mm-nél nagyobb átlagos átmérőjű tekercselőhuzal bevonatolása | g VOC/kg bevont huzal | 1–3,3 |

Paraméter

Terméktípus

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

0,1 mm-nél nagyobb átlagos átmérőjű tekercselőhuzal bevonatolása

g VOC/kg bevont huzal

1–3,3

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

21. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a tekercselőhuzal gyártásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–40 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

5–40

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.10.   A fém csomagolóanyagok bevonatolására és nyomására vonatkozó BAT-következtetések

Az alábbiakban megadott, a fém csomagolóanyagok bevonatolására és nyomására vonatkozó kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetésekkel együtt alkalmazandók.

22. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a fém csomagolóanyagok bevonatolásából és nyomásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | g VOC/m2 bevont/nyomtatott felület | < 1–3,5 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

g VOC/m2 bevont/nyomtatott felület

< 1–3,5

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

A 22. táblázatban szereplő BAT-AEL helyett alkalmazhatók a 23. és a 24. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek is.

23. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a fém csomagolóanyagok bevonatolásából és nyomásából származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–12 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–12

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

24. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a fém csomagolóanyagok bevonatolásából és nyomásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (49) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (49)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.11.   A hőrögzítéses rotációs ofszetnyomtatásra vonatkozó BAT-következtetések

A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetés a hőrögzítéses rotációs ofszetnyomásra vonatkozik, és az 1.1. szakaszban szereplő általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.

BAT 28.   A összes VOC-kibocsátás csökkentése céljából alkalmazható BAT az alábbi technikák kombinációjának alkalmazása.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| Anyagalapú és nyomási technikák |
| a) | Alacsony IPA-tartalmú vagy IPA-mentes adalékanyagok használata a nedvesítő oldatokban | A nedvesítő oldatokban nedvesítőszerként használt izopropanol (IPA) csökkentése vagy elkerülése más, nem illékony vagy alacsony illékonyságú szerves vegyületek keverékeivel való helyettesítéssel. | Az alkalmazhatóságot korlátozhatják a technikai, illetve termékminőségi követelmények vagy a termékjellemzők. |
| b) | Száraz ofszet | A nyomás és a nyomás előkészítési folyamatainak módosítása olyan módon, ami lehetővé teszi a speciális bevonatú ofszetlemezek használatát, ezáltal elkerülve a nedvesítés szükségességét. | Hosszú nyomási menetek esetében előfordulhat, hogy nem alkalmazható, mivel a lemezeket gyakrabban kell cserélni. |
| Tisztítási eljárások |
| c) | VOC-mentes vagy alacsony illékonyságú oldószerek használata a nyomókendők automatikus tisztításához | Nem illékony vagy alacsony illékonyságú szerves vegyületek használata tisztítószerként nyomókendők automatikus tisztításához. | Általánosan alkalmazható. |
| Füstgázkezelési technikák |
| d) | Integrált füstgázkezeléssel ellátott hálós ofszet-szárító | Beépített füstgázkezelő egységgel rendelkező szárító, amely lehetővé teszi, hogy a bejövő szárítólevegő összekeveredjen a füstgázkezelő rendszerből visszajuttatott füstgázok egy részével. | Új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható. |
| e) | A nyomóhelyiségből vagy a nyomógép zárt burkolatából a levegő elszívása és kezelése | A nyomóhelyiségből vagy a nyomógép zárt burkolatából elszívott levegőt a szárító felé vezetik el. Ennek eredményeként a nyomóhelyiségben vagy nyomógép burkolatán belül elpárolgott oldószer mennyiségét a szárítás után végzett hőkezelés (lásd: BAT 15) valamelyest csökkenti. | Általánosan alkalmazható. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

Anyagalapú és nyomási technikák

a)

Alacsony IPA-tartalmú vagy IPA-mentes adalékanyagok használata a nedvesítő oldatokban

A nedvesítő oldatokban nedvesítőszerként használt izopropanol (IPA) csökkentése vagy elkerülése más, nem illékony vagy alacsony illékonyságú szerves vegyületek keverékeivel való helyettesítéssel.

Az alkalmazhatóságot korlátozhatják a technikai, illetve termékminőségi követelmények vagy a termékjellemzők.

b)

Száraz ofszet

A nyomás és a nyomás előkészítési folyamatainak módosítása olyan módon, ami lehetővé teszi a speciális bevonatú ofszetlemezek használatát, ezáltal elkerülve a nedvesítés szükségességét.

Hosszú nyomási menetek esetében előfordulhat, hogy nem alkalmazható, mivel a lemezeket gyakrabban kell cserélni.

Tisztítási eljárások

c)

VOC-mentes vagy alacsony illékonyságú oldószerek használata a nyomókendők automatikus tisztításához

Nem illékony vagy alacsony illékonyságú szerves vegyületek használata tisztítószerként nyomókendők automatikus tisztításához.

Általánosan alkalmazható.

Füstgázkezelési technikák

d)

Integrált füstgázkezeléssel ellátott hálós ofszet-szárító

Beépített füstgázkezelő egységgel rendelkező szárító, amely lehetővé teszi, hogy a bejövő szárítólevegő összekeveredjen a füstgázkezelő rendszerből visszajuttatott füstgázok egy részével.

Új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható.

e)

A nyomóhelyiségből vagy a nyomógép zárt burkolatából a levegő elszívása és kezelése

A nyomóhelyiségből vagy a nyomógép zárt burkolatából elszívott levegőt a szárító felé vezetik el. Ennek eredményeként a nyomóhelyiségben vagy nyomógép burkolatán belül elpárolgott oldószer mennyiségét a szárítás után végzett hőkezelés (lásd: BAT 15) valamelyest csökkenti.

Általánosan alkalmazható.

25. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a hőrögzítéses rotációs ofszetnyomásból származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | kg VOC/kg bevitt tinta | < 0,01–0,04  (50) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

kg VOC/kg bevitt tinta

< 0,01–0,04  (50)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

A 25. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek helyett alkalmazhatók a 26. és a 27. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek is.

26. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a hőrögzítéses rotációs ofszetnyomásból származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–10  (51) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–10  (51)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

27. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a hőrögzítéses rotációs ofszetnyomásból származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–15 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

1–15

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.12.   A flexográfiai eljárásokra és a nem kiadvány célú rotációs mélynyomásra vonatkozó BAT-következtetések

Az alábbiakban megadott, a flexográfiai eljárásokra és a nem kiadvány célú rotációs mélynyomásra vonatkozó kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetésekkel együtt alkalmazandók.

28. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a flexográfiai eljárásokból és a nem kiadvány célú rotációs mélynyomásból származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | kg VOC/kg bevitt szilárd anyag | < 0,1–0,3 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

kg VOC/kg bevitt szilárd anyag

< 0,1–0,3

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

A 28. táblázatban szereplő BAT-AEL helyett alkalmazhatók a 29. és a 30. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek is.

29. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a flexográfiai eljárásokból és a nem kiadvány célú rotációs mélynyomásból származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 1–12 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 1–12

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

30. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a flexográfiai eljárásokból és a nem kiadvány célú rotációs mélynyomásból származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20  (52)
   (53) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

1–20  (52)
   (53)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.13.   A kiadvány célú rotációs mélynyomásra vonatkozó BAT-következtetések

A jelen szakaszban szereplő BAT-következtetés a kiadvány célú rotációs mélynyomásra vonatkozik, és az 1.1. szakaszban szereplő általános BAT-következtetésekkel együtt kell alkalmazni.

BAT 29.   A kiadvány célú rotációs mélynyomásból származó VOC-kibocsátások csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az adszorpción és az alábbi technikák egyikén vagy mindkettőn alapuló toluol-visszanyerő rendszer alkalmazása.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Száradást lassító tinták használata | A száradást lassító tinták lelassítják a száraz filmfelület kialakulását, ami lehetővé teszi, hogy a toluol hosszabb ideig párologjon, így több toluol kerül a szárítóba, ahonnan a toluol-visszanyerő rendszer képes visszanyerni. |
| b) | Toluol-visszanyerő rendszerhez csatlakoztatott automatikus tisztítórendszerek | A hengerek automatikust tisztítása a toluol-visszanyerő rendszerbe történő levegőelszívással. |

Technika

Leírás

a)

Száradást lassító tinták használata

A száradást lassító tinták lelassítják a száraz filmfelület kialakulását, ami lehetővé teszi, hogy a toluol hosszabb ideig párologjon, így több toluol kerül a szárítóba, ahonnan a toluol-visszanyerő rendszer képes visszanyerni.

b)

Toluol-visszanyerő rendszerhez csatlakoztatott automatikus tisztítórendszerek

A hengerek automatikust tisztítása a toluol-visszanyerő rendszerbe történő levegőelszívással.

31. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a kiadvány célú rotációs mélynyomásból származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 2,5 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 2,5

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

32. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a kiadvány célú rotációs mélynyomásból származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 10–20 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

10–20

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

1.14.   A fafelületek bevonatolására vonatkozó BAT-következtetések

Az alábbiakban megadott, a fafelületek bevonatolására vonatkozó kibocsátási szintek az 1.1. szakaszban megadott általános BAT-következtetésekkel együtt alkalmazandók.

33. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a fafelületek bevonatolásából származó összes VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Bevont hordozók | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás | Sík hordozók | kg VOC/kg bevitt szilárd anyag | < 0,1 |
| Nem sík hordozók | < 0,25 |

Paraméter

Bevont hordozók

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított összes VOC-kibocsátás

Sík hordozók

kg VOC/kg bevitt szilárd anyag

< 0,1

Nem sík hordozók

< 0,25

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

A 33. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek helyett alkalmazhatók a 34. és a 35. táblázatban szereplő BAT-AEL-ek is.

34. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a fafelületek bevonatolásából származó diffúz VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (éves átlag) |
| --- | --- | --- |
| Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás | A bevitt oldószer százalékos aránya (%) | < 10 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(éves átlag)

Az oldószer anyagmérlege alapján számított diffúz VOC-kibocsátás

A bevitt oldószer százalékos aránya (%)

< 10

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 10.

35. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a fafelületek bevonatolásából származó, véggázokkal történő VOC-kibocsátásra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL
  (napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5-20  (54) |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL

(napi átlag vagy a mintavételi időszak alatti átlag)

TVOC

mg C/Nm3

5-20  (54)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 11.

2.   A FAANYAGOK ÉS A FAIPARI TERMÉKEK VEGYI ANYAGOKKAL TÖRTÉNŐ TARTÓSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ BAT-KÖVETKEZTETÉSEK

2.1.   Környezetközpontú irányítási rendszerek

BAT 30.   Az átfogó környezeti teljesítmény javítása érdekében alkalmazandó BAT olyan környezetközpontú irányítási rendszer (EMS) bevezetését és alkalmazását jelenti, amely rendelkezik a BAT 1-ben megadott i–xx. jellemzőkkel és az alábbi speciális jellemzőkkel:

| i. | A biocid termékekkel kapcsolatos fejlemények és a kapcsolódó jogszabályok (pl. a biocid termékekről szóló rendelet szerinti termékengedélyezés) változásainak nyomon követése a leginkább környezetbarát eljárások alkalmazása érdekében. |
| --- | --- |

i.

A biocid termékekkel kapcsolatos fejlemények és a kapcsolódó jogszabályok (pl. a biocid termékekről szóló rendelet szerinti termékengedélyezés) változásainak nyomon követése a leginkább környezetbarát eljárások alkalmazása érdekében.

| ii. | Az oldószeralapú és kreozotos kezelések oldószer-anyagmérlegének elvégzése (lásd: BAT 33, c) pont). |
| --- | --- |

ii.

Az oldószeralapú és kreozotos kezelések oldószer-anyagmérlegének elvégzése (lásd: BAT 33, c) pont).

| iii. | Az összes környezetvédelmi szempontból kritikus folyamat és kibocsátáscsökkentő berendezés (amelyek meghibásodása hatással lehet a környezetre) azonosítása és jegyzékbe vétele (lásd: BAT 46, c) pont). A kritikus berendezések jegyzékének naprakészen tartása. |
| --- | --- |

iii.

Az összes környezetvédelmi szempontból kritikus folyamat és kibocsátáscsökkentő berendezés (amelyek meghibásodása hatással lehet a környezetre) azonosítása és jegyzékbe vétele (lásd: BAT 46, c) pont). A kritikus berendezések jegyzékének naprakészen tartása.

| iv. | A szivárgások és kiömlések megelőzésére és kezelésére vonatkozó tervek beépítése, ideértve a kiömlések kezeléséből származó hulladék kezelésére vonatkozó iránymutatásokat (lásd: BAT 46). |
| --- | --- |

iv.

A szivárgások és kiömlések megelőzésére és kezelésére vonatkozó tervek beépítése, ideértve a kiömlések kezeléséből származó hulladék kezelésére vonatkozó iránymutatásokat (lásd: BAT 46).

| v. | A véletlen szivárgások és kiömlések nyilvántartása, valamint fejlesztési tervek (ellenintézkedések). |
| --- | --- |

v.

A véletlen szivárgások és kiömlések nyilvántartása, valamint fejlesztési tervek (ellenintézkedések).

Megjegyzés:

Az 1221/2009/EK rendelet létrehozza az uniós környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS), amely egy ennek a BAT-nak megfelelő EMS-rendszer.

Alkalmazhatóság:

Az EMS részletessége és formalizálásának mértéke általában a létesítmény jellegével, méretével és összetettségével, valamint lehetséges környezeti hatások körével függ össze.

2.2.   Ártalmas/veszélyes anyagok helyettesítése

BAT 31.   A PAH-ok és/vagy oldószerek kibocsátásának megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a vízbázisú tartósítószerek használata.

Leírás:

Az oldószeralapú tartósítószereket vagy a kreozotot vízbázisú tartósítószerekkel helyettesítik. A biocidok hordozója ebben az esetben a víz.

Alkalmazhatóság:

Az alkalmazhatóságot korlátozhatják a termékminőségi követelmények vagy termékjellemzők.

BAT 32.   A vegyszeres kezelésekből eredő környezeti kockázat csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a jelenleg kezelésre használt vegyi anyagok kevésbé veszélyes vegyi anyagokkal való helyettesítése rendszeres (pl. évente egyszeri) ellenőrzés alapján, amelynek célja a potenciálisan új, rendelkezésre álló és biztonságosabb alternatívák felkutatása.

Alkalmazhatóság:

A helyettesíthetőséget korlátozhatják a termékminőségi követelmények vagy termékjellemzők.

2.3.   Erőforrás-hatékonyság

BAT 33.   Az erőforrás-hatékonyság növelése, valamint a vegyszeres kezelések alkalmazásával járó környezeti hatások és kockázat csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a vegyszerfogyasztás csökkentése az alábbi technikák mindegyikének alkalmazásával.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Hatékony tartósítószer-felviteli rendszer használata | Azok a felviteli rendszerek, amelyekben a faanyagot belemerítik a tartósító oldatba, hatékonyabbak, mint például a szórás. A vákuumos eljárások (zárt rendszer) felviteli hatékonysága megközelíti az 100 %-ot. A felviteli rendszer kiválasztásakor figyelembe kell venni a felhasználási osztályt és a szükséges penetrációs szintet. | Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható. |
| b) | A kezeléshez használt vegyi anyagok meghatározott végfelhasználásnak megfelelő ellenőrzése és optimalizálása | A kezelésre használt vegyi anyagok felhasználásának szabályozása és optimalizálása a következők révén:






  a) | a faanyag/faipari termékek impregnálás előtti és utáni lemérése; vagy |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Hatékony tartósítószer-felviteli rendszer használata

Azok a felviteli rendszerek, amelyekben a faanyagot belemerítik a tartósító oldatba, hatékonyabbak, mint például a szórás. A vákuumos eljárások (zárt rendszer) felviteli hatékonysága megközelíti az 100 %-ot. A felviteli rendszer kiválasztásakor figyelembe kell venni a felhasználási osztályt és a szükséges penetrációs szintet.

Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható.

b)

A kezeléshez használt vegyi anyagok meghatározott végfelhasználásnak megfelelő ellenőrzése és optimalizálása

A kezelésre használt vegyi anyagok felhasználásának szabályozása és optimalizálása a következők révén:

a)

a faanyag/faipari termékek impregnálás előtti és utáni lemérése; vagy

| b) | a tartósító oldat mennyiségének meghatározása az impregnálás alatt és után. |
| --- | --- |

b)

a tartósító oldat mennyiségének meghatározása az impregnálás alatt és után.

A kezelésre használt vegyi anyagok felhasználása a beszállítók ajánlásait követi, és nem vezet a (pl. a termékminőségi előírásokban meghatározott) tartóssági követelmények túllépéséhez.

Általánosan alkalmazható.

c)

Oldószer anyagmérleg

Az üzem szervesoldószer-bevitelének és -kibocsátásának legalább évente egyszer történő összeállítása a 2010/75/EU irányelv VII. melléklete 7. részének 2. pontjának megfelelően.

Csak oldószeralapú tisztítószereket vagy kreozotot alkalmazó üzemekben alkalmazható.

d)

A fa nedvességtartalmának mérése és beállítása a kezelés előtt

A fa nedvességtartalmát a kezelés előtt (pl. az elektromos ellenállás mérésével vagy méréssel) megmérik, és szükség esetén beállítják (pl. a fa további szárításával) az impregnálási folyamat optimalizálása és a kívánt termékminőség biztosítása érdekében.

Csak akkor alkalmazható, ha meghatározott nedvességtartalmú faanyagra van szükség.

2.4.   A kezelésre használt vegyi anyagok szállítása, tárolása és kezelése

BAT 34.   A kezelésre használt vegyi anyagok szállításából, tárolásából és kezeléséből származó kibocsátások csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az a) vagy a b) technika, valamint az alábbi c)–f) technikák mindegyike.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Gőzvisszavezetés | Gőzkiegyenlítésnek is nevezik. A töltés során a befogadó tartályból eltávolított oldószerek vagy kreozot gőzeit összegyűjtik, és visszajuttatják abba a tartályba vagy teherautóba, amelyből a folyadék származik. |
| b) | A kiszorított levegő befogása | A töltés során a befogadó tartályból eltávolított oldószerek vagy kreozot gőzeit összegyűjtik, és elvezetik egy kezelőegységbe, pl. aktív szénszűrővel ellátott vagy termikus oxidáló egységbe. |
| c) | A tárolt vegyi anyagok felmelegítéséből eredő párolgási veszteségek csökkentésére szolgáló technikák | Ha a napfénynek való kitettség a föld feletti tárolótartályokban tárolt oldószerek és a kreozot elpárolgásához vezethet, a tartályokat tetővel fedik le vagy világos színű festékkel vonják be a tárolt oldószerek és kreozot felmelegedésének csökkentése érdekében. |
| d) | Biztonságos szállítási csatlakozások biztosítása | A folyadékgyűjtővel ellátott/lezárt területen található tárolótartályokhoz vezető szállítócsatlakozások biztonságosak, és használaton kívül le vannak zárva. |
| e) | A szivattyúzás során a túlfolyások megelőzésére szolgáló technikák | Ez magában foglalja a következők biztosítását:






  — | a szivattyúzási műveletet felügyelik; |

Technika

Leírás

a)

Gőzvisszavezetés

Gőzkiegyenlítésnek is nevezik. A töltés során a befogadó tartályból eltávolított oldószerek vagy kreozot gőzeit összegyűjtik, és visszajuttatják abba a tartályba vagy teherautóba, amelyből a folyadék származik.

b)

A kiszorított levegő befogása

A töltés során a befogadó tartályból eltávolított oldószerek vagy kreozot gőzeit összegyűjtik, és elvezetik egy kezelőegységbe, pl. aktív szénszűrővel ellátott vagy termikus oxidáló egységbe.

c)

A tárolt vegyi anyagok felmelegítéséből eredő párolgási veszteségek csökkentésére szolgáló technikák

Ha a napfénynek való kitettség a föld feletti tárolótartályokban tárolt oldószerek és a kreozot elpárolgásához vezethet, a tartályokat tetővel fedik le vagy világos színű festékkel vonják be a tárolt oldószerek és kreozot felmelegedésének csökkentése érdekében.

d)

Biztonságos szállítási csatlakozások biztosítása

A folyadékgyűjtővel ellátott/lezárt területen található tárolótartályokhoz vezető szállítócsatlakozások biztonságosak, és használaton kívül le vannak zárva.

e)

A szivattyúzás során a túlfolyások megelőzésére szolgáló technikák

Ez magában foglalja a következők biztosítását:

—

a szivattyúzási műveletet felügyelik;

| — | nagyobb mennyiségek esetében az ömlesztettáru-tároló tartályokat magas szintű akusztikus és/vagy optikai riasztóberendezésekkel, szükség esetén elzárórendszerekkel szerelik fel. |
| --- | --- |

—

nagyobb mennyiségek esetében az ömlesztettáru-tároló tartályokat magas szintű akusztikus és/vagy optikai riasztóberendezésekkel, szükség esetén elzárórendszerekkel szerelik fel.

f)

Zárt tárolótartályok

Zárt tárolótartályok használata vegyi anyagok kezelésére.

2.5.   A faanyag előkészítése/kondicionálása

BAT 35.   A kezelésre használt vegyi anyagok fogyasztásának, az energiafogyasztásnak, valamint a kezelésre használt vegyi anyagok kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a tartályba betöltött faanyag mennyiségének optimalizálása és a kezelésre használt vegyi anyagok megrekedésének elkerülése az alábbi technikák kombinációjának alkalmazásával.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | A kötegben lévő faanyag távtartók általi szétválasztása | A távtartókat egymástól szabályos távolságra helyezik be a kötegbe, hogy megkönnyítsék a kezelésre használt vegyi anyagoknak a kötegen keresztüli áramlását és a kezelés utáni lecsepegését. | Általánosan alkalmazható. |
| b) | Faanyagkötegek lejtős elhelyezése hagyományos vízszintes kezelőedényekben | A faanyagkötegeket a kezelőedénybe döntve helyezik be, hogy megkönnyítsék a kezelésre használt vegyi anyagok áramlását és a kezelés utáni lecsepegését. | Általánosan alkalmazható. |
| c) | Döntött nyomástartó kezelőedények használata | A kezelés után a teljes kezelőedényt megdöntik úgy, hogy a kezelésre használt vegyi anyagok feleslege könnyen lefolyjon, és az edény aljáról vissza lehessen nyerni. | Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható. |
| d) | Formázott fadarabok optimális elhelyezése | A formázott fadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy megakadályozzák a kezelésre használt vegyi anyagok megrekedését. | Általánosan alkalmazható. |
| e) | A faanyagkötegek rögzítése | A kezelőedényen belül rögzítik a faanyagkötegeket annak érdekében, hogy korlátozzák a fadarabok mozgását, amely megváltoztathatná a köteg szerkezetét és csökkenthetné az impregnálás hatékonyságát. | Általánosan alkalmazható. |
| f) | A fatöltet maximalizálása | A kezelőedénybe betöltött faanyag-mennyiséget maximalizálni kell annak érdekében, hogy a kezelendő faanyag és a kezelésre használt vegyi anyagok aránya a lehető legoptimálisabb legyen. | Általánosan alkalmazható. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

A kötegben lévő faanyag távtartók általi szétválasztása

A távtartókat egymástól szabályos távolságra helyezik be a kötegbe, hogy megkönnyítsék a kezelésre használt vegyi anyagoknak a kötegen keresztüli áramlását és a kezelés utáni lecsepegését.

Általánosan alkalmazható.

b)

Faanyagkötegek lejtős elhelyezése hagyományos vízszintes kezelőedényekben

A faanyagkötegeket a kezelőedénybe döntve helyezik be, hogy megkönnyítsék a kezelésre használt vegyi anyagok áramlását és a kezelés utáni lecsepegését.

Általánosan alkalmazható.

c)

Döntött nyomástartó kezelőedények használata

A kezelés után a teljes kezelőedényt megdöntik úgy, hogy a kezelésre használt vegyi anyagok feleslege könnyen lefolyjon, és az edény aljáról vissza lehessen nyerni.

Csak új üzemek vagy jelentős üzemfejlesztések esetén alkalmazható.

d)

Formázott fadarabok optimális elhelyezése

A formázott fadarabokat úgy kell elhelyezni, hogy megakadályozzák a kezelésre használt vegyi anyagok megrekedését.

Általánosan alkalmazható.

e)

A faanyagkötegek rögzítése

A kezelőedényen belül rögzítik a faanyagkötegeket annak érdekében, hogy korlátozzák a fadarabok mozgását, amely megváltoztathatná a köteg szerkezetét és csökkenthetné az impregnálás hatékonyságát.

Általánosan alkalmazható.

f)

A fatöltet maximalizálása

A kezelőedénybe betöltött faanyag-mennyiséget maximalizálni kell annak érdekében, hogy a kezelendő faanyag és a kezelésre használt vegyi anyagok aránya a lehető legoptimálisabb legyen.

Általánosan alkalmazható.

2.6.   A tartósítószer felvitelének folyamata

BAT 36.   A nem nyomás alatt végzett folyamatokban használt kezelőanyagok véletlen szivárgásának és kibocsátásának megelőzése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák bármelyike.

| Technika |
| --- |
| a) | Kettős falú kezelőedények automata szivárgásészlelő eszközökkel |
| b) | Egyfalú kezelőedények kellően nagy és a faanyag tartósítására használt szernek ellenálló tálcával, karimával és automatikus szivárgásészlelő eszközzel |

Technika

a)

Kettős falú kezelőedények automata szivárgásészlelő eszközökkel

b)

Egyfalú kezelőedények kellően nagy és a faanyag tartósítására használt szernek ellenálló tálcával, karimával és automatikus szivárgásészlelő eszközzel

BAT 37.   A faanyagok és faipari termékek vízbázisú vegyi anyagokkal történő tartósításból származó aeroszolok kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a szórási eljárások zárt térben való elvégzése, valamint a permetmaradék összegyűjtése, majd újrafelhasználása a faanyag-tartósító oldat elkészítése során.

BAT 38.   A nyomás alatt végzett folyamatokban (autoklávokbban) használt kezelőanyagok kibocsátásának megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az összes alábbi technika használata.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Olyan folyamatszabályozók, amelyek megakadályozzák a működést, ha a kezelőedény ajtaja nincs lezárva és plombálva | A kezelőedény ajtaját megtöltése után, de még a kezelés előtt lezárják és plombálják. Olyan folyamatszabályozók vannak beépítve, amelyek megakadályozzák a kezelőedény működését, ha az ajtó nincs lezárva és plombálva. |
| b) | Olyan folyamatszabályozók, amelyek megakadályozzák a működést, ha a kezelőedény nyomás alatt van és/vagy fel van töltve tartósító oldattal | A folyamatszabályozók kijelzik a nyomást és azt, hogy van-e folyadék a kezelőedényben. Megakadályozzák a kezelőedény nyitását, amíg az még nyomás alatt van és/vagy fel van töltve. |
| c) | Biztonsági zár a kezelőedény ajtaján | A kezelőedény ajtaja olyan biztonsági zárral van felszerelve, ami megakadályozza a folyadék kiömlését abban az esetben, ha vészhelyzetben ki kell nyitni a kezelőedény ajtaját (pl. az ajtón lévő plomba eltört). A biztonsági zár lehetővé teszi az ajtó részleges nyitását a nyomás megszüntetése érdekében, de biztosítja a folyadékok benntartását. |
| d) | Biztonsági nyomáskiegyenlítő szelepek használata és karbantartása | A kezelőedényeket biztonsági nyomáskiegyenlítő szelepekkel szerelik fel, hogy megvédjék a tartályokat a túl nagy nyomástól.
  A szelepeken keresztül kiürített folyadékot egy megfelelő térfogatú tartályba vezetik.
  A biztonsági nyomáskiegyenlítő szelepeket rendszeresen (pl. 6 havonta) ellenőrzik a korrózió, szennyeződés vagy helytelen illeszkedés tekintetében, és szükség szerint tisztítják és/vagy javítják. |
| e) | A vákuumszivattyúból távozó gázok levegőbe történő kibocsátásának kontrollja | A nyomás alatt álló kezelőedényből (vagyis a vákuumszivattyú kilépő nyílásából) elszívott levegőt kezelik (pl. gőz-folyadék szeparátorban). |
| f) | A levegőbe történő kibocsátások csökkentése a kezelőedény felnyitásakor | Elegendő időt hagynak a lecsepegésre és a kondenzációra a nyomáscsökkentési szakasz és a kezelőedény felnyitása között. |
| g) | Végső vákuum alkalmazása a kezelésre használt vegyi anyagok feleslegének eltávolítására a kezelt faanyag felszínéről | A csepegés elkerülése érdekében a kezelőedényben a felnyitás előtt végső vákuumot alakítanak ki, hogy a kezelt faanyag felszínéről eltávolítsák a kezelésre használt vegyi anyagok feleslegét.
  A végső vákuum alkalmazása nem feltétlenül szükséges, ha a kezelt faanyag felületéről a kezelésre használt vegyi anyagok feleslegének eltávolítása megfelelő (pl. 50 mbar alatti) kezdeti vákuum alkalmazásával biztosított. |

Technika

Leírás

a)

Olyan folyamatszabályozók, amelyek megakadályozzák a működést, ha a kezelőedény ajtaja nincs lezárva és plombálva

A kezelőedény ajtaját megtöltése után, de még a kezelés előtt lezárják és plombálják. Olyan folyamatszabályozók vannak beépítve, amelyek megakadályozzák a kezelőedény működését, ha az ajtó nincs lezárva és plombálva.

b)

Olyan folyamatszabályozók, amelyek megakadályozzák a működést, ha a kezelőedény nyomás alatt van és/vagy fel van töltve tartósító oldattal

A folyamatszabályozók kijelzik a nyomást és azt, hogy van-e folyadék a kezelőedényben. Megakadályozzák a kezelőedény nyitását, amíg az még nyomás alatt van és/vagy fel van töltve.

c)

Biztonsági zár a kezelőedény ajtaján

A kezelőedény ajtaja olyan biztonsági zárral van felszerelve, ami megakadályozza a folyadék kiömlését abban az esetben, ha vészhelyzetben ki kell nyitni a kezelőedény ajtaját (pl. az ajtón lévő plomba eltört). A biztonsági zár lehetővé teszi az ajtó részleges nyitását a nyomás megszüntetése érdekében, de biztosítja a folyadékok benntartását.

d)

Biztonsági nyomáskiegyenlítő szelepek használata és karbantartása

A kezelőedényeket biztonsági nyomáskiegyenlítő szelepekkel szerelik fel, hogy megvédjék a tartályokat a túl nagy nyomástól.

A szelepeken keresztül kiürített folyadékot egy megfelelő térfogatú tartályba vezetik.

A biztonsági nyomáskiegyenlítő szelepeket rendszeresen (pl. 6 havonta) ellenőrzik a korrózió, szennyeződés vagy helytelen illeszkedés tekintetében, és szükség szerint tisztítják és/vagy javítják.

e)

A vákuumszivattyúból távozó gázok levegőbe történő kibocsátásának kontrollja

A nyomás alatt álló kezelőedényből (vagyis a vákuumszivattyú kilépő nyílásából) elszívott levegőt kezelik (pl. gőz-folyadék szeparátorban).

f)

A levegőbe történő kibocsátások csökkentése a kezelőedény felnyitásakor

Elegendő időt hagynak a lecsepegésre és a kondenzációra a nyomáscsökkentési szakasz és a kezelőedény felnyitása között.

g)

Végső vákuum alkalmazása a kezelésre használt vegyi anyagok feleslegének eltávolítására a kezelt faanyag felszínéről

A csepegés elkerülése érdekében a kezelőedényben a felnyitás előtt végső vákuumot alakítanak ki, hogy a kezelt faanyag felszínéről eltávolítsák a kezelésre használt vegyi anyagok feleslegét.

A végső vákuum alkalmazása nem feltétlenül szükséges, ha a kezelt faanyag felületéről a kezelésre használt vegyi anyagok feleslegének eltávolítása megfelelő (pl. 50 mbar alatti) kezdeti vákuum alkalmazásával biztosított.

BAT 39.   A nyomás alatt (autoklávokban) végzett folyamatok energiafogyasztásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a változtatható szivattyúszabályozás alkalmazása.

Leírás:

Az előírt üzemi nyomás elérése után a kezelőrendszert átkapcsolják egy csökkentett áram- és energiafogyasztású szivattyúra.

Alkalmazhatóság:

Váltakozó nyomásos eljárások esetében korlátozott lehet az alkalmazhatósága.

2.7.   Kezelést követő kondicionálás és átmeneti tárolás

BAT 40.   A talajnak vagy a felszín alatti vizeknek a frissen kezelt faanyag átmeneti tárolásából származó szennyeződése megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az, hogy elegendő lecsepegési időt biztosítanak a kezelést követően, és a kezelt faanyagot csak akkor távolítják el a lezárt/folyadékgyűjtővel ellátott területről, ha az száraznak tekinthető.

Leírás:

Annak érdekében, hogy a kezelésre használt vegyi anyagok feleslege visszacsepeghessen a kezelőedénybe, a kezelt faanyagot/fakötegeket kellő ideig a lezárt/folyadékgyűjtővel ellátott területen (pl. a kezelőedény vagy egy csepegtető felett) tartják a kezelés után és a szárítóterületre való áthelyezés előtt. Ezután a kezelés utáni szárítóterületről való elszállítás előtt a kezelt faanyagot/fakötegeket például mechanikai eszközökkel felemelik, és legalább 5 percig függesztik. A faanyag száraznak tekinthető, ha már nem csepeg le róla a kezeléshez használt oldat.

2.8.   Hulladékgazdálkodás

BAT 41.   Az ártalmatlanításra továbbított hulladék, különösen a veszélyes hulladék mennyiségének csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi a) és b) technika, valamint a c) és d) technika közül az egyik vagy mindkettő használata.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Törmelék eltávolítása a kezelés előtt | A törmeléket (pl. fűrészpor, fanyesedék) kezelés előtt eltávolítják a faanyag/faipari termékek felszínéről. |
| b) | Viaszok és olajok visszanyerése és újrafelhasználása | Ha az impregnáláshoz viaszokat vagy olajokat használnak, az impregnálási folyamatból származó viasz- vagy olajfelesleget visszanyerik és újrafelhasználják. |
| c) | A kezelésre használt vegyi anyagok ömlesztett szállítása | A kezelésre használt vegyi anyagok tartályokban történő szállítása a csomagolás mennyiségének csökkentése érdekében. |
| d) | Újrafelhasználható tartályok használata | A kezelőanyagok újrafelhasználható tartályait (pl. köztes ömlesztettáru-tartályokat) újrafelhasználás céljából visszajuttatják a szállítóhoz. |

Technika

Leírás

a)

Törmelék eltávolítása a kezelés előtt

A törmeléket (pl. fűrészpor, fanyesedék) kezelés előtt eltávolítják a faanyag/faipari termékek felszínéről.

b)

Viaszok és olajok visszanyerése és újrafelhasználása

Ha az impregnáláshoz viaszokat vagy olajokat használnak, az impregnálási folyamatból származó viasz- vagy olajfelesleget visszanyerik és újrafelhasználják.

c)

A kezelésre használt vegyi anyagok ömlesztett szállítása

A kezelésre használt vegyi anyagok tartályokban történő szállítása a csomagolás mennyiségének csökkentése érdekében.

d)

Újrafelhasználható tartályok használata

A kezelőanyagok újrafelhasználható tartályait (pl. köztes ömlesztettáru-tartályokat) újrafelhasználás céljából visszajuttatják a szállítóhoz.

BAT 42.   A hulladékgazdálkodással kapcsolatos környezeti kockázat csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a hulladék megfelelő tartályokban vagy lezárt felületeken történő tárolása, valamint a veszélyes hulladék elkülönített tárolása egy kijelölt, időjárással szemben védett, zárt/folyadékgyűjtővel ellátott területen.

2.9.   Nyomon követés

2.9.1.   Vízbe történő kibocsátások

BAT 43.   A BAT a szennyvízben lévő szennyező anyagok és a potenciálisan szennyezett felszíni lefolyó víz ellenőrzése minden tétel kibocsátása előtt, az EN-szabványoknak megfelelően. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az alkalmazandó BAT olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok használata, amelyek tudományos szempontból egyenértékű minőségben biztosítják az adatgyűjtést.

| Anyag/paraméter | Szabvány(ok) |
| --- | --- |
| Biocidok  (55) | A biocid termékek összetételétől függően EN-szabványok is rendelkezésre állhatnak |
| Cu  (56) | Többféle EN-szabvány áll rendelkezésre
  (például EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Oldószerek  (57) | Egyes oldószerek esetében rendelkezésre állnak EN-szabványok
  (pl. EN ISO 15680) |
| PAH-ok  (58) | EN ISO 17993 |
| Benzo[a]pirén  (58) | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377-2 |

Anyag/paraméter

Szabvány(ok)

Biocidok  (55)

A biocid termékek összetételétől függően EN-szabványok is rendelkezésre állhatnak

Cu  (56)

Többféle EN-szabvány áll rendelkezésre

(például EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Oldószerek  (57)

Egyes oldószerek esetében rendelkezésre állnak EN-szabványok

(pl. EN ISO 15680)

PAH-ok  (58)

EN ISO 17993

Benzo[a]pirén  (58)

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377-2

2.9.2.   A felszín alatti vizek minősége

BAT 44.   A BAT a felszín alatti vizekben található szennyező anyagok EN-szabványoknak megfelelő nyomon követése legalább 6 havonkénti gyakorisággal. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az alkalmazandó BAT olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok használata, amelyek tudományos szempontból egyenértékű minőségben biztosítják az adatgyűjtést.

A nyomon követés gyakorisága kockázatértékelés alapján, vagy ha a szennyező anyag-szintek bizonyítottan kellően stabilak (pl. 4 év elteltével), 2 évenként egy alkalomra csökkenthető.

| Anyag/paraméter  (59) | Szabvány(ok) |
| --- | --- |
| Biocidok  (60) | A biocid termékek összetételétől függően EN-szabványok is rendelkezésre állhatnak |
| As | Többféle EN-szabvány áll rendelkezésre
  (például EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Cu |
| Cr |
| Oldószerek  (61) | Egyes oldószerek esetében rendelkezésre állnak EN-szabványok
  (pl. EN ISO 15680) |
| PAH-ok | EN ISO 17993 |
| Benzo[a]pirén | EN ISO 17993 |
| HOI | EN ISO 9377-2 |

Anyag/paraméter  (59)

Szabvány(ok)

Biocidok  (60)

A biocid termékek összetételétől függően EN-szabványok is rendelkezésre állhatnak

As

Többféle EN-szabvány áll rendelkezésre

(például EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Cu

Cr

Oldószerek  (61)

Egyes oldószerek esetében rendelkezésre állnak EN-szabványok

(pl. EN ISO 15680)

PAH-ok

EN ISO 17993

Benzo[a]pirén

EN ISO 17993

HOI

EN ISO 9377-2

2.9.3.   Véggázokkal történő kibocsátás

BAT 45.   A BAT a véggázokkal történő kibocsátások EN-szabványoknak megfelelő nyomon követése legalább évente egyszer. Amennyiben nem áll rendelkezésre EN-szabvány, az alkalmazandó BAT olyan ISO-, nemzeti vagy egyéb nemzetközi szabványok használata, amelyek tudományos szempontból egyenértékű minőségben biztosítják az adatgyűjtést.

| Paraméter | Folyamat | Szabvány(ok) | Az alábbiakhoz kapcsolódó ellenőrzés |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC  (62) | Faanyagok és faipari termékek tartósítása kreozot és oldószeralapú kezelőanyagok alkalmazásával | EN 12619 | BAT 49, BAT 51 |
| PAH-ok (62)
   (63) | Faanyagok és faipari termékek tartósítása kreozot alkalmazásával | Nem áll rendelkezésre EN-szabvány | BAT 51 |
| NOX
   (64) | Faanyagok és faipari termékek tartósítása kreozot és oldószeralapú kezelőanyagok alkalmazásával | EN 14792 | BAT 52 |
| CO  (64) | EN 15058 |

Paraméter

Folyamat

Szabvány(ok)

Az alábbiakhoz kapcsolódó ellenőrzés

TVOC  (62)

Faanyagok és faipari termékek tartósítása kreozot és oldószeralapú kezelőanyagok alkalmazásával

EN 12619

BAT 49, BAT 51

PAH-ok (62)
   (63)

Faanyagok és faipari termékek tartósítása kreozot alkalmazásával

Nem áll rendelkezésre EN-szabvány

BAT 51

NOX
   (64)

Faanyagok és faipari termékek tartósítása kreozot és oldószeralapú kezelőanyagok alkalmazásával

EN 14792

BAT 52

CO  (64)

EN 15058

2.10.   Talajba és felszín alatti vizekbe történő kibocsátások

BAT 46.   A talajba, illetve a felszín alatti vizekbe történő kibocsátás megelőzése vagy csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák összessége.

| Technika | Leírás |
| --- | --- |
| a) | Üzem és a berendezések szigetelése | Az üzem azon részeit, amelyekben a kezelésre használt vegyi anyagokat tárolják vagy kezelik, azaz a kezelőanyagok tárolóhelyét, a kezelőterületet, a kezelés utáni kondicionálás területét és az átmeneti tárolásra használt területeket (beleértve a kezelőedényt, a munkaedényt, a kirakodó/kiviteli létesítményeket, a csepegtető/szárítóterületet és a hűtőzónát), a kezelőanyagok csővezetékeit és vezetékhálózatát, valamint a kreozot (újra)kondicionáló létesítményeit szigetelik, illetve folyadékgyűjtővel látják el.. A szigetelés és a folyadékgyűjtő felülete át nem eresztő, ellenálló a kezelésre használt vegyi anyagokkal szemben, és elegendő kapacitású ahhoz, hogy befogadja és megtartsa az üzemben/berendezésben kezelt vagy tárolt mennyiségeket.
  Használhatók (a kezeléshez használt vegyi anyagnak ellenálló anyagból készült) csepegtetőtálcák a kritikus berendezésekből vagy folyamatokból (pl. szelepek, tárolótartályok be-/kimenetei, kezelőedények, munkatartályok, kirakodási/kiviteli zónák, frissen kezelt faanyag, hűtő-/szárítási zóna) származó csepegések és kiömlések összegyűjtésére és visszanyerésére helyi megoldásként.
  A szigetelést/folyadékgyűjtést biztosító felszerelésben és a csepegtetőtálcákban lévő folyadékokat összegyűjtik, hogy visszanyerjék a kezelésre használt vegyi anyagokat újrafelhasználás céljából. A gyűjtőrendszerben keletkező iszapot veszélyes hulladékként ártalmatlanítják. |
| b) | Át nem eresztő padlók | Az olyan nem szigetelt vagy folyadékgyűjtővel el nem látott területeken, ahol a kezelésre használt vegyi anyagok csepeghetnek, ahova kiömölhetnek, véletlenül kikerülhetnek vagy kimosódhatnak, a padló az érintett anyagokra nézve nem áteresztő (pl. a kezelt faanyagot át nem eresztő padlón tárolják, amennyiben a kezeléshez használt faanyagvédő szerre vonatkozó BPR-engedély ezt előírja). A padlón lévő folyadékokat összegyűjtik, hogy visszanyerjék a kezelésre használt vegyi anyagokat a kezelésre használt vegyi anyagok rendszerében történő újrafelhasználás céljából. A gyűjtőrendszerben keletkező iszapot veszélyes hulladékként ártalmatlanítják. |
| c) | Riasztórendszerek „kritikusnak” minősített berendezésekhez | A „kritikus” berendezéseket (lásd: BAT 30) a működési hibák jelzésére szolgáló riasztórendszerekkel szerelik fel. |
| d) | A föld alatti tárolásból és a káros/veszélyes anyagok vezetékrendszeréből származó szivárgások megelőzése és észlelése, valamint nyilvántartások vezetése | Föld alatti alkotóelemek számának minimalizálása. Ha föld alatti elemeket használnak káros/veszélyes anyagok tárolására, másodlagos elszigetelést (pl. kettős falú tartályokat) alkalmaznak. A föld alatti elemeket szivárgásészlelő eszközökkel szerelik fel.
  A föld alatti tárolóegységeket és vezetékhálózatot rendszeres kockázatalapú ellenőrzésnek vetik alá az esetleges szivárgások azonosítása érdekében; szükség esetén a szivárgó berendezést megjavítják. Nyilvántartást vezetnek azokról az eseményekről, amelyek a talaj és/vagy a felszín alatti vizek szennyeződését okozhatják. |
| e) | Az üzem és a berendezések rendszeres ellenőrzése és karbantartása | Az üzemet és a berendezéseket rendszeresen ellenőrzik és szervizelik a megfelelő működés biztosítása érdekében; ez magában foglalja különösen a szelepek, szivattyúk, csövek, tartályok, nyomástartó edények, csepegtetőtálcák és a szigetelést/folyadékgyűjtést biztosító eszközök épségének és/vagy szivárgásmentes állapotának, valamint a riasztórendszerek megfelelő működésének ellenőrzését. |
| f) | A keresztszennyeződés megelőzésére szolgáló technikák | A keresztszennyeződés (azaz a kezelésre használt vegyi anyagokkal általában nem érintkező üzemi területek szennyeződése) megfelelő technikák alkalmazásával megelőzhető, mint például:






  — | a csepegtetőtálcák olyan módon való kialakítása, hogy a villás emelőtargoncák ne érintkezzenek a csepegtetőtálcák esetlegesen szennyezett felületeivel; |

Technika

Leírás

a)

Üzem és a berendezések szigetelése

Az üzem azon részeit, amelyekben a kezelésre használt vegyi anyagokat tárolják vagy kezelik, azaz a kezelőanyagok tárolóhelyét, a kezelőterületet, a kezelés utáni kondicionálás területét és az átmeneti tárolásra használt területeket (beleértve a kezelőedényt, a munkaedényt, a kirakodó/kiviteli létesítményeket, a csepegtető/szárítóterületet és a hűtőzónát), a kezelőanyagok csővezetékeit és vezetékhálózatát, valamint a kreozot (újra)kondicionáló létesítményeit szigetelik, illetve folyadékgyűjtővel látják el.. A szigetelés és a folyadékgyűjtő felülete át nem eresztő, ellenálló a kezelésre használt vegyi anyagokkal szemben, és elegendő kapacitású ahhoz, hogy befogadja és megtartsa az üzemben/berendezésben kezelt vagy tárolt mennyiségeket.

Használhatók (a kezeléshez használt vegyi anyagnak ellenálló anyagból készült) csepegtetőtálcák a kritikus berendezésekből vagy folyamatokból (pl. szelepek, tárolótartályok be-/kimenetei, kezelőedények, munkatartályok, kirakodási/kiviteli zónák, frissen kezelt faanyag, hűtő-/szárítási zóna) származó csepegések és kiömlések összegyűjtésére és visszanyerésére helyi megoldásként.

A szigetelést/folyadékgyűjtést biztosító felszerelésben és a csepegtetőtálcákban lévő folyadékokat összegyűjtik, hogy visszanyerjék a kezelésre használt vegyi anyagokat újrafelhasználás céljából. A gyűjtőrendszerben keletkező iszapot veszélyes hulladékként ártalmatlanítják.

b)

Át nem eresztő padlók

Az olyan nem szigetelt vagy folyadékgyűjtővel el nem látott területeken, ahol a kezelésre használt vegyi anyagok csepeghetnek, ahova kiömölhetnek, véletlenül kikerülhetnek vagy kimosódhatnak, a padló az érintett anyagokra nézve nem áteresztő (pl. a kezelt faanyagot át nem eresztő padlón tárolják, amennyiben a kezeléshez használt faanyagvédő szerre vonatkozó BPR-engedély ezt előírja). A padlón lévő folyadékokat összegyűjtik, hogy visszanyerjék a kezelésre használt vegyi anyagokat a kezelésre használt vegyi anyagok rendszerében történő újrafelhasználás céljából. A gyűjtőrendszerben keletkező iszapot veszélyes hulladékként ártalmatlanítják.

c)

Riasztórendszerek „kritikusnak” minősített berendezésekhez

A „kritikus” berendezéseket (lásd: BAT 30) a működési hibák jelzésére szolgáló riasztórendszerekkel szerelik fel.

d)

A föld alatti tárolásból és a káros/veszélyes anyagok vezetékrendszeréből származó szivárgások megelőzése és észlelése, valamint nyilvántartások vezetése

Föld alatti alkotóelemek számának minimalizálása. Ha föld alatti elemeket használnak káros/veszélyes anyagok tárolására, másodlagos elszigetelést (pl. kettős falú tartályokat) alkalmaznak. A föld alatti elemeket szivárgásészlelő eszközökkel szerelik fel.

A föld alatti tárolóegységeket és vezetékhálózatot rendszeres kockázatalapú ellenőrzésnek vetik alá az esetleges szivárgások azonosítása érdekében; szükség esetén a szivárgó berendezést megjavítják. Nyilvántartást vezetnek azokról az eseményekről, amelyek a talaj és/vagy a felszín alatti vizek szennyeződését okozhatják.

e)

Az üzem és a berendezések rendszeres ellenőrzése és karbantartása

Az üzemet és a berendezéseket rendszeresen ellenőrzik és szervizelik a megfelelő működés biztosítása érdekében; ez magában foglalja különösen a szelepek, szivattyúk, csövek, tartályok, nyomástartó edények, csepegtetőtálcák és a szigetelést/folyadékgyűjtést biztosító eszközök épségének és/vagy szivárgásmentes állapotának, valamint a riasztórendszerek megfelelő működésének ellenőrzését.

f)

A keresztszennyeződés megelőzésére szolgáló technikák

A keresztszennyeződés (azaz a kezelésre használt vegyi anyagokkal általában nem érintkező üzemi területek szennyeződése) megfelelő technikák alkalmazásával megelőzhető, mint például:

—

a csepegtetőtálcák olyan módon való kialakítása, hogy a villás emelőtargoncák ne érintkezzenek a csepegtetőtálcák esetlegesen szennyezett felületeivel;

| — | az emelő- és anyagmozgató berendezések (p. a fa kezelőedényből való kiemelésére szolgáló gép) olyan módon való kialakítása, amely megelőzi a kezelésre használt vegyi anyagok átvitelét; |
| --- | --- |

—

az emelő- és anyagmozgató berendezések (p. a fa kezelőedényből való kiemelésére szolgáló gép) olyan módon való kialakítása, amely megelőzi a kezelésre használt vegyi anyagok átvitelét;

| — | kifejezetten erre a célra szolgáló járművek használata a potenciálisan szennyezett területeken; |
| --- | --- |

—

kifejezetten erre a célra szolgáló járművek használata a potenciálisan szennyezett területeken;

| — | darurendszer használata kezelt faanyag kezelésére; |
| --- | --- |

—

darurendszer használata kezelt faanyag kezelésére;

| — | a potenciálisan szennyezett területekre való belépés korlátozása; |
| --- | --- |

—

a potenciálisan szennyezett területekre való belépés korlátozása;

| — | zúzalékkal felszórt utak használata. |
| --- | --- |

—

zúzalékkal felszórt utak használata.

2.11.   Vízbe történő kibocsátások és szennyvízgazdálkodás

BAT 47.   A vízbe történő kibocsátások megelőzése vagy – amennyiben ez nem kivitelezhető – csökkentése és a vízfogyasztás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az összes alábbi technika használata.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Az esővíz és a felszíni lefolyó víz szennyeződésének megelőzésére szolgáló technikák | Az esővizet és a felszíni lefolyó vizet a kezelőanyagok tárolására vagy kezelésére szolgáló területektől, a frissen kezelt faanyag tárolására szolgáló területektől és a szennyezett víztől elkülönítik. Ezt legalább a következő technikák alkalmazásával érik el:






  — | vízelvezető csatornák és/vagy az üzem körüli fedett terület gyűjtőcsatornázása; |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Az esővíz és a felszíni lefolyó víz szennyeződésének megelőzésére szolgáló technikák

Az esővizet és a felszíni lefolyó vizet a kezelőanyagok tárolására vagy kezelésére szolgáló területektől, a frissen kezelt faanyag tárolására szolgáló területektől és a szennyezett víztől elkülönítik. Ezt legalább a következő technikák alkalmazásával érik el:

—

vízelvezető csatornák és/vagy az üzem körüli fedett terület gyűjtőcsatornázása;

| — | a kezelőanyagok tárolására vagy kezelésére szolgáló területek (azaz a kezelőanyagok tárolóterülete; a kezelő-, a kezelést követő kondicionáló és az átmeneti tárolóterületek; a csövek és vezetékrendszerek; a kreozot (újra)kondicionáló létesítmények) tetőzetének ereszcsatornával való ellátása; |
| --- | --- |

—

a kezelőanyagok tárolására vagy kezelésére szolgáló területek (azaz a kezelőanyagok tárolóterülete; a kezelő-, a kezelést követő kondicionáló és az átmeneti tárolóterületek; a csövek és vezetékrendszerek; a kreozot (újra)kondicionáló létesítmények) tetőzetének ereszcsatornával való ellátása;

| — | időjárással szembeni védelem (pl. tető, ponyva) a kezelt faanyag tárolása során, amennyiben a kezeléshez használt faanyagvédő szerre vonatkozó BPR-engedély ezt előírja. |
| --- | --- |

—

időjárással szembeni védelem (pl. tető, ponyva) a kezelt faanyag tárolása során, amennyiben a kezeléshez használt faanyagvédő szerre vonatkozó BPR-engedély ezt előírja.

Meglévő üzemek esetében a vízelvezető csatornák és a külső terület esőgyűjtő csatornázása alkalmazhatóságát korlátozhatja az üzem területe.

b)

A potenciálisan szennyezett felszíni lefolyó víz gyűjtése

A kezelésre használt vegyi anyagokkal potenciálisan szennyezett területekről származó felszíni lefolyó vizet külön gyűjtik. Az összegyűjtött szennyvizet csak a megfelelő lépések elvégzését követően bocsátják ki, pl. ellenőrzés (lásd: BAT 43), kezelés (lásd: BAT 47, e) pont), újrafelhasználás (lásd: BAT 47, c) pont).

Általánosan alkalmazható.

c)

A potenciálisan szennyezett felszíni lefolyó víz felhasználása

Az összegyűjtést követően a potenciálisan szennyezett felszíni lefolyó vizet vízbázisú faanyag-tartósító oldatok elkészítéséhez használják.

Csak vízbázisú tisztítószereket alkalmazó üzemekben alkalmazható. Az alkalmazhatóságot korlátozhatják a rendeltetésszerű felhasználásra vonatkozó minőségi követelmények.

d)

A tisztítóvíz újrafelhasználása

A berendezések és tartályok mosásához használt vizet visszanyerik és újrafelhasználják vízbázisú faanyag-tartósító oldatok elkészítéséhez.

Csak vízbázisú tisztítószereket alkalmazó üzemekben alkalmazható.

e)

Szennyvízkezelés

Amennyiben az összegyűjtött felszíni lefolyó víz és/vagy tisztítóvíz szennyeződését észlelik, vagy ez várható, és amennyiben a víz felhasználása nem kivitelezhető, a szennyvizet megfelelő szennyvíztisztító telepen (a telephelyen vagy azon kívül) kezelik.

Általánosan alkalmazható.

f)

Veszélyes hulladékként történő ártalmatlanítás

Amennyiben az összegyűjtött felszíni lefolyó víz és/vagy tisztítóvíz szennyeződését észlelik, vagy ez várható, és amennyiben a víz felhasználása nem kivitelezhető, az összegyűjtött felszíni lefolyó vizet és/vagy tisztítóvizet veszélyes hulladékként ártalmatlanítják.

Általánosan alkalmazható.

BAT 48.   A faanyagok és faipari termékek kreozot használatával történő tartósításából származó, vízbe történő kibocsátások csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a kezelőedény nyomáscsökkentéséből és vákuumos működéséből, valamint a kreozot (újra)kondicionálásából származó kondenzátumok összegyűjtése és a helyszínen aktív szén- vagy homokszűrővel történő kezelése vagy veszélyes hulladékként való ártalmatlanítása.

Leírás:

A kondenzátummennyiségeket összegyűjtjük, hagyják leülepedni és aktív szén- vagy homokszűrőben kezelik. A kezelt vizet vagy újrafelhasználják (zárt kör), vagy a nyilvános csatornarendszerbe engedik. Alternatív megoldásként az összegyűjtött kondenzátumok veszélyes hulladékként is ártalmatlaníthatók.

2.12.   Levegőbe történő kibocsátások

BAT 49.   A faanyagok és faipari termékek oldószeralapú kezelőanyagokkal történő tartósításából származó, levegőbe történő VOC-kibocsátás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a kibocsátó berendezések vagy folyamatok körülzárása, a füstgázok elszívása és kezelőrendszerbe való elvezetése (lásd a BAT 51 szerinti technikákat).

BAT 50.   A faanyagok és faipari termékek kreozottal történő tartósításából származó szerves vegyületek és bűz levegőbe történő kibocsátásának csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alacsony illékonyságú impregnáló olajok, azaz B osztályú helyett C osztályú kreozot használata.

Alkalmazhatóság:

Hideg éghajlati viszonyok között a C osztályú kreozot nem feltétlenül alkalmazható.

BAT 51.   A faanyagok és faipari termékek kreozottal történő tartósításából származó, levegőbe történő szervesvegyület-kibocsátás csökkentése érdekében alkalmazandó BAT a kibocsátó berendezések vagy folyamatok (pl. tároló és impregnáló tartályok, nyomáscsökkentés, kreozot-újrakondicionálás) körülzárása, a füstgázok elszívása és az alábbi kezelési technikák egyikének vagy ezek kombinációjának alkalmazása.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | Termikus oxidáció | Lásd: BAT 15, i) pont. A hulladékhő hőcserélőkkel visszanyerhető. | Általánosan alkalmazható. |
| b) | A füstgázok átvezetése egy tüzelőberendezésbe | A füstgázok egy részét vagy egészét égési levegőként és kiegészítő tüzelőanyagként elvezetik egy gőz- és/vagy villamosenergia-termelésre használt tüzelőberendezésbe (beleértve a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő (CHP) erőműveket is). | Nem alkalmazható az ipari kibocsátásokról szóló irányelv 59. cikkének (5) bekezdésében említett anyagokat tartalmazó füstgázok esetén. Az alkalmazhatóságot biztonsági megfontolások korlátozhatják. |
| c) | Adszorpció aktív szén alkalmazásával | A szerves vegyületeket az aktív szén felszínén adszorbeálják. Az adszorbált vegyületeket ezt követően újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából deszorbeálják pl. gőzzel (gyakran helyben), és az adszorbenst újrafelhasználják. | Általánosan alkalmazható. |
| d) | Abszorpció megfelelő folyadék felhasználásával | Megfelelő folyadék használatával adszorpció útján eltávolítják a füstgázból a szennyező anyagokat, különösen az oldható vegyületeket. | Általánosan alkalmazható. |
| e) | Kondenzálás | A szerves vegyületek eltávolítására szolgáló technika, amelynek során a hőmérsékletet a vegyületek harmatpontja alá csökkentik, hogy gőzeik cseppfolyósodjanak. A szükséges üzemi hőmérsékleti tartománytól függően különböző hűtőközegeket használnak, pl. hűtővíz, hűtött víz (jellemzően 5 °C körüli hőmérsékleten), ammónia vagy propán.
  A kondenzálást más kibocsátáscsökkentő technikával együttesen alkalmazzák. | Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt a visszanyerés túl energiaigényes. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

Termikus oxidáció

Lásd: BAT 15, i) pont. A hulladékhő hőcserélőkkel visszanyerhető.

Általánosan alkalmazható.

b)

A füstgázok átvezetése egy tüzelőberendezésbe

A füstgázok egy részét vagy egészét égési levegőként és kiegészítő tüzelőanyagként elvezetik egy gőz- és/vagy villamosenergia-termelésre használt tüzelőberendezésbe (beleértve a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő (CHP) erőműveket is).

Nem alkalmazható az ipari kibocsátásokról szóló irányelv 59. cikkének (5) bekezdésében említett anyagokat tartalmazó füstgázok esetén. Az alkalmazhatóságot biztonsági megfontolások korlátozhatják.

c)

Adszorpció aktív szén alkalmazásával

A szerves vegyületeket az aktív szén felszínén adszorbeálják. Az adszorbált vegyületeket ezt követően újrafelhasználás vagy ártalmatlanítás céljából deszorbeálják pl. gőzzel (gyakran helyben), és az adszorbenst újrafelhasználják.

Általánosan alkalmazható.

d)

Abszorpció megfelelő folyadék felhasználásával

Megfelelő folyadék használatával adszorpció útján eltávolítják a füstgázból a szennyező anyagokat, különösen az oldható vegyületeket.

Általánosan alkalmazható.

e)

Kondenzálás

A szerves vegyületek eltávolítására szolgáló technika, amelynek során a hőmérsékletet a vegyületek harmatpontja alá csökkentik, hogy gőzeik cseppfolyósodjanak. A szükséges üzemi hőmérsékleti tartománytól függően különböző hűtőközegeket használnak, pl. hűtővíz, hűtött víz (jellemzően 5 °C körüli hőmérsékleten), ammónia vagy propán.

A kondenzálást más kibocsátáscsökkentő technikával együttesen alkalmazzák.

Az alkalmazhatóságnak korlátot szabhat, ha az alacsony VOC-tartalom miatt a visszanyerés túl energiaigényes.

36. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szintek (BAT-AEL-ek) a faanyagok és faipari termékek kreozottal és/vagy oldószeralapú kezelőanyagokkal történő tartósításából származó, véggázokkal történő TVOC- és PAH-kibocsátásokra vonatkozóan

| Paraméter | Mértékegység | Folyamat | BAT-AEL
  (a mintavételi időszak átlaga) |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | Kreozot- és oldószeralapú kezelés | < 4–20 |
| PAH-ok | mg/Nm3 | Kreozot kezelés | < 1  (65) |

Paraméter

Mértékegység

Folyamat

BAT-AEL

(a mintavételi időszak átlaga)

TVOC

mg C/Nm3

Kreozot- és oldószeralapú kezelés

< 4–20

PAH-ok

mg/Nm3

Kreozot kezelés

< 1  (65)

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 45.

BAT 52.   A faanyagok és faipari termékek kreozottal és/vagy oldószeralapú kezelőanyagokkal történő tartósításából származó, véggázokkal történő NOX-kibocsátások csökkentése és a véggázokkal történő CO-kibocsátások korlátozása érdekében alkalmazandó BAT az alábbi a) technika vagy mindkét technika.

| Technika | Leírás | Alkalmazhatóság |
| --- | --- | --- |
| a) | A hőkezelési körülmények optimalizálása
  (kialakítás és működés) | Lásd: BAT 17, a) pont. | A kialakítás alkalmazhatósága meglévő üzemek esetén korlátozott lehet. |
| b) | Alacsony NOX-kibocsátású égőegységek használata | Lásd: BAT 17, b) pont. | Az alkalmazhatóságot meglévő üzemek esetén a kialakítással és/vagy az üzemeltetéssel kapcsolatos korlátozó tényezők korlátozhatják. |

Technika

Leírás

Alkalmazhatóság

a)

A hőkezelési körülmények optimalizálása

(kialakítás és működés)

Lásd: BAT 17, a) pont.

A kialakítás alkalmazhatósága meglévő üzemek esetén korlátozott lehet.

b)

Alacsony NOX-kibocsátású égőegységek használata

Lásd: BAT 17, b) pont.

Az alkalmazhatóságot meglévő üzemek esetén a kialakítással és/vagy az üzemeltetéssel kapcsolatos korlátozó tényezők korlátozhatják.

37. táblázat:

A BAT-hoz kapcsolódó kibocsátási szint (BAT-AEL) a véggázokkal történő NOX-kibocsátásokra vonatkozóan, valamint a faanyagok és faipari termékek kreozottal és/vagy oldószeralapú kezelőanyagokkal történő tartósítása során keletkező füstgázok hőkezeléséből származó, a levegőbe jutó, véggázokkal történő CO-kibocsátásokra vonatkozó indikatív kibocsátási szint

| Paraméter | Mértékegység | BAT-AEL  (66)

  (a mintavételi időszak átlaga) | Indikatív kibocsátási szint  (66)

  (a mintavételi időszak átlaga) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 20–130 | Nincs indikatív szint |
| CO | Nincs BAT-AEL | 20–150 |

Paraméter

Mértékegység

BAT-AEL  (66)

(a mintavételi időszak átlaga)

Indikatív kibocsátási szint  (66)

(a mintavételi időszak átlaga)

NOX

mg/Nm3

20–130

Nincs indikatív szint

CO

Nincs BAT-AEL

20–150

A kapcsolódó nyomon követést lásd: BAT 45.

2.13.   Zaj

BAT 53.   A zajkibocsátás megelőzése vagy – amennyiben ez nem kivitelezhető – csökkentése érdekében alkalmazandó BAT az alábbi technikák egyike vagy kombinációja lehet.

| Technika |
| --- |
| Nyersanyagok tárolása és kezelése |
| a) | Zajvédő falak felszerelése és az épületek zajelnyelő hatásának kihasználása/optimalizálása |
| b) | A zajjal járó műveletek teljes vagy részleges körülzárása |
| c) | Alacsony zajkibocsátású járművek/szállítórendszerek használata |
| d) | Zajkezelési intézkedések (pl. a berendezések jobb ellenőrzése és karbantartása, ajtók és ablakok zárása) |
| Kemenceszárítás |
| e) | A ventilátorokra vonatkozó zajcsökkentő intézkedések |

Technika

Nyersanyagok tárolása és kezelése

a)

Zajvédő falak felszerelése és az épületek zajelnyelő hatásának kihasználása/optimalizálása

b)

A zajjal járó műveletek teljes vagy részleges körülzárása

c)

Alacsony zajkibocsátású járművek/szállítórendszerek használata

d)

Zajkezelési intézkedések (pl. a berendezések jobb ellenőrzése és karbantartása, ajtók és ablakok zárása)

Kemenceszárítás

e)

A ventilátorokra vonatkozó zajcsökkentő intézkedések

Alkalmazhatóság:

Az alkalmazhatóság azokra az esetekre korlátozódik, amelyekben az érzékeny területeken zajártalomra lehet számítani és/vagy azt igazolták.

---

(1)  A Tanács irányelve (1991. május 21.) a települési szennyvíz kezeléséről (HL L 135., 1991.5.30., 40. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2193 irányelve (2015. november 25.) a közepes tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról (HL L 313., 2015.11.28., 1. o.).

(3)  Minden olyan paraméter esetében, amelynél a 30 percig tartó mintavétel/mérés és/vagy a három egymást követő mérés átlaga a mintavétellel vagy az elemzéssel összefüggő korlátozások és/vagy az üzemelési körülmények miatt nem megfelelő, a reprezentatívabb mintavételi/mérési eljárás alkalmazható.

(4)  A felviteli technikák kiválasztása során korlátozó tényező lehet, hogy az üzem alacsony teljesítményű és/vagy széles termékskálával foglalkozik, valamint a hordozó típusa és alakja, a termékminőségi követelmények, valamint annak szükségessége, hogy a felhasznált anyagok, a bevonási technikák, a szárítási és kezelési technikák és a füstgázkezelő rendszerek kölcsönösen kompatibilisek legyenek.

(5)  A szárítási/kezelési technikák kiválasztása során korlátozó tényező lehet a hordozó típusa és alakja, a termékminőségi követelmények, valamint annak szükségessége, hogy a felhasznált anyagok, a bevonási technikák, a szárítási és kezelési technikák és a füstgázkezelő rendszerek kölcsönösen kompatibilisek legyenek.

(6)  Amennyire megoldható, a méréseket a rendes üzemi körülmények között várható legmagasabb kibocsátási értékek mellett kell elvégezni.

(7)  Ha a TVOC-terhelés kisebb, mint 0,1 kg C/óra, vagy ha a nem csökkentett és stabil TVOC-terhelés kisebb, mint 0,3 kg C/óra, az ellenőrzés gyakorisága csökkenthető 3 évente egy alkalomra, vagy a mérés helyettesíthető számítással, feltéve, hogy az tudományos szempontból egyenértékű minőségben tudja biztosítani az adatgyűjtést.

(8)  A füstgázok hőkezeléséhez folyamatosan mérni kell az égéstér hőmérsékletét. Emellett egy riasztórendszer is telepítve van az optimalizált hőmérsékleti tartományon kívüli hőmérsékletek esetére.

(9)  A folyamatos mérésekre vonatkozó általános EN-szabványok az EN15267-1, az EN15267-2, az EN15267-3 és az EN 14181.

(10)  Az ellenőrzés csak akkor alkalmazandó, ha az eljárások során DMF-et használnak.

(11)  EN-szabvány hiányában a mérés magában foglalja a kondenzált fázisban lévő DMF-et is.

(12)  A 0,1 kg C/óránál kisebb TVOC-terhelésű kémény esetében az ellenőrzés gyakorisága 3 évente egy alkalomra csökkenthető.

(13)  A nyomon követést csak akkor kell elvégezni, ha a fogadó víztestbe közvetlen kibocsátás történik.

(14)  A nyomon követés gyakorisága csökkenthető 3 havonta egy alkalomra, ha a kibocsátási szintek bizonyítottan elég stabilak.

(15)  Amennyiben a tételenkénti kibocsátás gyakorisága nem éri el a nyomon követés minimális gyakoriságát, azt alkalmanként egyszer kell elvégezni.

(16)  A teljes szervesszén-tartalom és a kémiai oxigénigény ellenőrzése egymás alternatívái. Az előnyben részesített megoldás a teljes szervesszén-tartalom ellenőrzése, mert ennek során nincs szükség rendkívül mérgező vegyületek alkalmazására.

(17)  A Cr(VI) ellenőrzése csak akkor alkalmazandó, ha az eljárások során króm(VI)-vegyületeket használnak.

(18)  Amennyiben közvetett kibocsátás történik egy fogadó víztestbe, a nyomon követés gyakorisága akkor csökkenthető, ha a folyamatban később található szennyvízkezelő üzemnek megfelelő a kialakítása és a felszerelése ahhoz, hogy csökkentse az adott szennyező anyag mennyiségét.

(19)  A Cr ellenőrzése csak akkor alkalmazandó, ha az eljárások során krómvegyületeket használnak.

(20)  Az F- ellenőrzése csak akkor alkalmazandó, ha az eljárások során fluortartalmú vegyületeket használnak.

(21)  A BAT-AEL és az indikatív szint nem alkalmazandó, ha a füstgázokat tüzelőberendezésbe vezetik el.

(22)  Előfordulhat, hogy a BAT-AEL nem alkalmazható, ha nitrogéntartalmú vegyületek (pl. DMF vagy NMP [N-metilpirrolidon]) vannak jelen a füstgázban.

(23)  A BAT-AEPL nem alkalmazható, ha a tekercsbevonó gyártósor egy nagyobb gyártó létesítmény (pl. acélmű) részét képezi, vagy kombinált gyártási láncok esetén.

(24)  A BAT-AEPL nem alkalmazható, ha a tekercsbevonó gyártósor egy nagyobb gyártó létesítmény (pl. acélmű) részét képezi, vagy kombinált gyártási láncok esetén.

(25)  Az átlagolási időszak meghatározását az általános szempontok tartalmazzák.

(26)  A KOI-ra vonatkozó BAT-AEL-érték helyettesíthető a TOC-ra vonatkozó BAT-AEL-értékkel. A KOI és a TOC közötti korreláció meghatározása eseti alapon történik. A TOC-ra vonatkozó BAT-AEL figyelembevétele az előnyben részesített megoldás, mivel a TOC nyomon követése során nincs szükség rendkívül mérgező vegyületek alkalmazására.

(27)  A BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során fluorvegyületeket használnak.

(28)  A BAT-AEL-tartomány felső határa cinktartalmú hordozók vagy cinkkel előkezelt hordozók esetében 1 mg/l lehet.

(29)  A BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során krómvegyületeket használnak.

(30)  A BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során króm(VI)-vegyületeket használnak.

(31)  A BAT-AEL-eket nem kötelező alkalmazni, amennyiben a folyamatban később található szennyvízkezelő üzemnek megfelelő a kialakítása és a felszerelése ahhoz, hogy csökkentse az adott szennyező anyagok mennyiségét, feltéve, hogy ez nem vezet nagyobb környezetszennyezési szinthez.

(32)  Az átlagolási időszak meghatározását az általános szempontok tartalmazzák.

(33)  A BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során fluorvegyületeket használnak.

(34)  A BAT-AEL-tartomány felső határa cinktartalmú hordozók vagy cinkkel előkezelt hordozók esetében 1 mg/l lehet.

(35)  A BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során krómvegyületeket használnak.

(36)  A BAT-AEL csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során króm(VI)-vegyületeket használnak.

(37)  A BAT-AEL-ek az ugyanabban a létesítményben az elektroforetikus bevonástól vagy bármely más bevonási folyamattól a fedőréteg végső fényezéséig és polírozásáig bezárólag végzett eljárások valamennyi fázisából, valamint a gyártóberendezések tisztításához használt oldószerektől származó kibocsátásokra vonatkoznak, mind a gyártási időszak alatt, mind azon kívül.

(38)  A felületet a 2010/75/EU irányelv VII. mellékletének 3. részében foglaltak szerint kell meghatározni.

(39)  A tartomány felső határa magasabb, ha mészkővel végzett száraz mosást alkalmaznak.

(40)  A BAT-AEL tartomány felső határa 35 mg C/Nm3, amennyiben olyan technikákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását/újrahasznosítását.

(41)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(42)  A BAT-AEL tartomány felső határa 50 mg C/Nm3, amennyiben olyan technikákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását/újrahasznosítását.

(43)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(44)  Ez a BAT-AEL nem feltétlenül alkalmazható az ideiglenes felületvédelemre használt műanyag fóliák gyártására.

(45)  A BAT-AEL tartomány felső határa 50 mg C/Nm3, amennyiben olyan technikákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását/újrahasznosítását.

(46)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(47)  A BAT-AEL tartomány felső határa 50 mg C/Nm3, amennyiben olyan technikákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását/újrahasznosítását.

(48)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(49)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(50)  A BAT-AEL-tartomány felső határa a magas minőségű termékek előállításához kapcsolódik.

(51)  A BAT-AEL-tartomány felső határa a magas minőségű termékek előállításához kapcsolódik.

(52)  A BAT-AEL tartomány felső határa 50 mg C/Nm3, amennyiben olyan technikákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik a visszanyert oldószer újrafelhasználását/újrahasznosítását.

(53)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(54)  A BAT 16 c) pontját füstgázkezelési technikával kombinálva alkalmazó üzemek esetében a koncentrátor füstgázára az 50 mg C/Nm3 alatti kiegészítő BAT-AEL vonatkozik.

(55)  Az egyes anyagokat a folyamatban használt biocid termékek összetételétől függően követik nyomon.

(56)  Csak akkor alkalmazandó, ha a folyamatok során rézvegyületeket használnak.

(57)  Csak olyan üzemek esetén alkalmazandó, amelyekben oldószeralapú vegyi anyagokat használnak a kezeléshez. Az egyes anyagokat a folyamatban használt oldószerektől függően követik nyomon.

(58)  Csak olyan üzemek esetén alkalmazandó, amelyekben kreozottal történő kezelést végeznek.

(59)  A nyomon követés nem alkalmazandó, ha az érintett anyagot nem használják a folyamatban, és ha a felszín alatti víz bizonyítottan nem szennyeződött ezzel az anyaggal.

(60)  Az egyes anyagokat a folyamatban használt vagy korábban használt biocid termékek összetételétől függően követik nyomon.

(61)  Csak olyan üzemek esetén alkalmazandó, amelyekben oldószeralapú vegyi anyagokat használnak a kezeléshez. Az egyes anyagokat a folyamatban használt oldószerektől függően követik nyomon.

(62)  Amennyire megoldható, a méréseket a rendes üzemi körülmények között várható legmagasabb kibocsátási értékek mellett kell elvégezni.

(63)  Ez a következőket foglalja magában: acenaftén, acenaftilén, antracén, benzo(a)antracén, benzo(a)pirén, benzo(b)fluorantén, benzo(g,h,i)perilén, benzo(k)fluorantén, krizén, dibenzo(a,h)antracén, fluorantén, fluorén, indeno(1,2,3-cd)pirén, naftalén, fenantrén és pirén.

(64)  Csak a füstgázok hőkezeléséből származó kibocsátásokra vonatkozik.

(65)  A BAT-AEL az alábbi PAH-vegyületek összegére vonatkozik: acenaftén, acenaftilén, antracén, benzo(a)antracén, benzo(a)pirén, benzo(b)fluorantén, benzo(g,h,i)perilén, benzo(k)fluorantén, krizén, dibenzo(a,h)antracén, fluorantén, fluorén, indeno(1,2,3-cd)pirén, naftalén, fenantrén és pirén.

(66)  A BAT-AEL és az indikatív szint nem alkalmazandó, ha a füstgázokat tüzelőberendezésbe vezetik el.

---

| 2020.12.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 414/79 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.12.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 414/79

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/2010 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. december 8.)

az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó bizonyos védintézkedésekről szóló (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2020) 8910. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a belső piac megvalósításának céljával a Közösségen belüli kereskedelemben alkalmazható állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1989. december 11-i 89/662/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Unión belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állategészségügyi ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 20-i 2005/94/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 63. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/1809 bizottsági végrehajtási határozatot (4) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy bizonyos tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték baromfit vagy más fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokban, és e tagállamok a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hoztak létre. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/1809 bizottsági végrehajtási határozatot (4) a Bizottság azt követően fogadta el, hogy bizonyos tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelték baromfit vagy más fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokban, és e tagállamok a 2005/94/EK tanácsi irányelvben előírtaknak megfelelően védő- és megfigyelési körzeteket hoztak létre.

| (2) | Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a mellékletében felsorolt tagállamok által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó mellékletben védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a mellékletében felsorolt tagállamok által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően kialakított védő- és megfigyelési körzeteknek legalább a szóban forgó mellékletben védő- és megfigyelési körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk.

| (3) | Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat elfogadása óta Németország a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának újabb, Dithmarschen és a Mecklenburgische Seenplatte területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokban észlelt kitöréseiről értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat elfogadása óta Németország a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának újabb, Dithmarschen és a Mecklenburgische Seenplatte területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságokban észlelt kitöréseiről értesítette a Bizottságot.

| (4) | Ezenkívül Belgium arról értesítette a Bizottságot, hogy egy, Nyugat-Flandria tartomány területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságban a H5N5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelte. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül Belgium arról értesítette a Bizottságot, hogy egy, Nyugat-Flandria tartomány területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságban a H5N5 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelte.

| (5) | Lengyelország szintén a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának egy, a Siedlecki járás területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságban észlelt kitöréséről értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(5)

Lengyelország szintén a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzának egy, a Siedlecki járás területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságban észlelt kitöréséről értesítette a Bizottságot.

| (6) | Hollandia továbbá arról értesítette a Bizottságot, hogy egy, Utrecht tartomány területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságban a magas patogenitású madárinfluenza újabb kitörését észlelte. |
| --- | --- |

(6)

Hollandia továbbá arról értesítette a Bizottságot, hogy egy, Utrecht tartomány területén baromfit vagy más, fogságban tartott madarakat tartó gazdaságban a magas patogenitású madárinfluenza újabb kitörését észlelte.

| (7) | Az említett belgiumi, németországi, hollandiai és lengyelországi kitöréseket olyan területeken észlelték, amelyek nem tartoznak az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg felsorolt területek közé, és e tagállamok illetékes hatóságai meghozták a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(7)

Az említett belgiumi, németországi, hollandiai és lengyelországi kitöréseket olyan területeken észlelték, amelyek nem tartoznak az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletében jelenleg felsorolt területek közé, és e tagállamok illetékes hatóságai meghozták a 2005/94/EK irányelvben előírt szükséges intézkedéseket, beleértve az érintett gazdaságok körüli védő- és megfigyelési körzetek létrehozását.

| (8) | Emellett a belgiumi kitörés helyszíne a francia határ közvetlen közelében található. Ezért e két tagállam illetékes hatóságai megfelelő egyeztetést folytattak a szükséges megfigyelési körzetnek a 2005/94/EK irányelvvel összhangban történő létrehozása tekintetében, mivel az e kitörés helyszíne körüli megfigyelési körzet Franciaország területére is kiterjed. |
| --- | --- |

(8)

Emellett a belgiumi kitörés helyszíne a francia határ közvetlen közelében található. Ezért e két tagállam illetékes hatóságai megfelelő egyeztetést folytattak a szükséges megfigyelési körzetnek a 2005/94/EK irányelvvel összhangban történő létrehozása tekintetében, mivel az e kitörés helyszíne körüli megfigyelési körzet Franciaország területére is kiterjed.

| (9) | A Bizottság megvizsgálta a Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia és Lengyelország által hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a magas patogenitású madárinfluenza által okozott megerősített új járványkitörések előfordultak. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság megvizsgálta a Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia és Lengyelország által hozott intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az említett tagállamok illetékes hatóságai által létrehozott védő- és megfigyelési körzetek határai elegendő távolságra vannak azoktól a gazdaságoktól, amelyekben a magas patogenitású madárinfluenza által okozott megerősített új járványkitörések előfordultak.

| (10) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében Belgiummal, Franciaországgal, Németországgal, Hollandiával és Lengyelországgal együttműködve mihamarabb meg kell határozni uniós szinten a szóban forgó tagállamokban a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően újonnan létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket. |
| --- | --- |

(10)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében Belgiummal, Franciaországgal, Németországgal, Hollandiával és Lengyelországgal együttműködve mihamarabb meg kell határozni uniós szinten a szóban forgó tagállamokban a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően újonnan létrehozott védő- és megfigyelési körzeteket.

| (11) | Ezért az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletében a Franciaország tekintetében felsorolt megfigyelési körzeteket, valamint a Németország, Hollandia és Lengyelország tekintetében felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Ezért az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletében a Franciaország tekintetében felsorolt megfigyelési körzeteket, valamint a Németország, Hollandia és Lengyelország tekintetében felsorolt védő- és megfigyelési körzeteket módosítani kell.

| (12) | Ezenkívül az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletébe Belgium tekintetében új védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni. |
| --- | --- |

(12)

Ezenkívül az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletébe Belgium tekintetében új védő- és megfigyelési körzeteket kell felvenni.

| (13) | Ennek megfelelően az uniós szintű régiókba sorolás aktualizálásának érdekében az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az figyelembe vegye a Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia és Lengyelország illetékes hatóságai által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően újonnan kialakított védő- és megfigyelési körzeteket és az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályát. |
| --- | --- |

(13)

Ennek megfelelően az uniós szintű régiókba sorolás aktualizálásának érdekében az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az figyelembe vegye a Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia és Lengyelország illetékes hatóságai által a 2005/94/EK irányelvnek megfelelően újonnan kialakított védő- és megfigyelési körzeteket és az azokban alkalmazandó korlátozások időbeli hatályát.

| (14) | Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletének az e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (16) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2020/1809 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 8-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 395., 1989.12.30., 13. o.

1

(2)  
  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

2

(3)  
  HL L 10., 2006.1.14., 16. o.

3

(4)  A Bizottság (EU) 2020/1809 végrehajtási határozata (2020. november 30.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó bizonyos védintézkedésekről (HL L 402., 2020.12.1., 144. o.).

4

---

MELLÉKLET

MELLÉKLET

A. RÉSZ

Az 1. cikkben említett védőkörzet:

Tagállam: Belgium

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 – lat 50,820040 | 2020.12.17. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 – lat 50,820040

2020.12.17.

Tagállam: Horvátország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 2020.12.31. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

2020.12.31.

Tagállam: Dánia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 2020.12.10. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

2020.12.10.

Tagállam: Franciaország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI– |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI–

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

2020.12.10.

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

2020.12.10.

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

2020.12.9.

Tagállam: Németország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

2020.12.1.

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

2020.12.5.

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

2020.12.15.

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

2020.12.10.

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

2020.12.9.

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf

2020.12.9.

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau

2020.12.8.

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche” |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche”

| — | Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow

2020.12.14.

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

2020.12.22.

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof

2020.12.29.

Tagállam: Hollandia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

2020.11.20.

| 1. | From Waalbandijk follow „de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow „de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas” (river).

| 14. | Follow „de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow „de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

2020.11.28.

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

2020.12.4.

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2020.12.2.

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

2020.12.13.

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

2020.12.15.

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

2020.12.19.

Tagállam: Lengyelország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 2020.12.23. |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 2020.12.27. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

2020.12.23.

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

2020.12.27.

Tagállam: Svédország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 2020.12.10. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

2020.12.10.

B. rész

Az 1. cikkben említett védőkörzet:

Tagállam: Belgium

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone | 2020.12.26. |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 – lat 50.820040 | 2020.12.18. – 2020.12.26. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone

2020.12.26.

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 – lat 50.820040

2020.12.18. – 2020.12.26.

Tagállam: Horvátország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 2021.1.1. – 2021.1.10. |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi – Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 2021.1.10. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

2021.1.1. – 2021.1.10.

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi – Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

2021.1.10.

Tagállam: Dánia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 2020.12.19. |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 2020.12.11. – 2020.12.19. |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642. | 2020.12.24. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

2020.12.19.

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

2020.12.11. – 2020.12.19.

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642.

2020.12.24.

Tagállam: Franciaország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

2020.12.19.

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

2020.12.11. – 2020.12.19.

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D’ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D’ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L’ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L’ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

2020.12.20.

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

2020.12.11. – 2020.12.20.

| Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A) |
| --- |
| — | ALBITRECCIA |

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\’ORCINO

| — | SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

2020.12.18.

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

2020.12.10. – 2020.12.18.

Les communes suivantes dans le département Nord (59)

| — | BOUSBECQUE |
| --- | --- |

—

BOUSBECQUE

| — | COMINES |
| --- | --- |

—

COMINES

| — | HALLUIN |
| --- | --- |

—

HALLUIN

| — | LINSELLES |
| --- | --- |

—

LINSELLES

| — | NEUVILLE-EN-FERRAIN |
| --- | --- |

—

NEUVILLE-EN-FERRAIN

| — | RONCQ |
| --- | --- |

—

RONCQ

| — | WERVICQ-SUD |
| --- | --- |

—

WERVICQ-SUD

2020.12.26.

Tagállam: Németország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

2020.12.10.

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

2020.12.2. – 2020.12.10.

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf – südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf – südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling – exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling – exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt – exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt – exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn – Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn – Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde – Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde – Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe – exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe – exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf – Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf – Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

2020.12.14.

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen – exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt – Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling – Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe – Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

2020.12.6. – 2020.12.14.

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek”, von dort die Straße „Am Geilenbek” entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

2020.12.14.

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel – von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel – von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren – südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren – südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

2020.12.14.

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

2020.12.24.

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

2020.12.16. – 2020.12.24.

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

2020.12.19.

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

2020.12.11. – 2020.12.19.

| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| --- |
| Landkreis Vorpommern-Rügen







  — | Gemeinde Ostseebad Prerow |

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf – Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf – Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

2020.12.18.

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

2020.12.10. – 2020.12.18.

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz – Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz – Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen – Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen – Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz – Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz – Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz – Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz – Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow – Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow – Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr – Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr – Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin – Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin – Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens – Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens – Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus – Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus – Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst – Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst – Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz – Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz – Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen – Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen – Ortsteile Niederhof, Neuhof

2020.12.18.

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin – Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens – Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow – Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz – Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr – Ortsteil Kransdorf

2020.12.10. – 2020.12.18.

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz – Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz – Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf – Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf – Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf – Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf – Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

2020.12.23.

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf – Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf – Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow – Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow – Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff – Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff – Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf – Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf – Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland – Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland – Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt – Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt – Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

2020.12.17.

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt – Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf – Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt – Ortsteile Russow, Russow Ausbau

2020.12.9. – 2020.12.17.

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien – Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche” |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien – Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche”

| — | Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal – Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal – Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf – Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf – Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen – Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen – Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf – Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf – Ortsteile Neu Remlin und Remlin

2020.12.23.

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche” |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien – Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche”

| — | Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin – Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal – Ortsteil Schlutow

2020.12.15. –

2020.12.23.

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

2020.12.17.

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun – Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun – Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf – Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf – Ortschaft Nossendorf

2020.12.23.

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog – Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog – Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Friedrichskoog – Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichskoog – Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144)

| — | Gemeinde Trennewurth – Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trennewurth – Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße

| — | Gemeinde Helse |
| --- | --- |

—

Gemeinde Helse

| — | Stadt Marne |
| --- | --- |

—

Stadt Marne

| — | Gemeinde Marnerdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marnerdeich

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth – Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth – Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

| — | Gemeinde Volsemenhusen – Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Volsemenhusen – Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen

| — | Gemeinde Ramhusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ramhusen

| — | Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Barlt – Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barlt – Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße

| — | Gemeinde Dingen – das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dingen – das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße

| — | Gemeinde Eddelak – das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eddelak – das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138

| — | Stadt Brunsbüttel – Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK |
| --- | --- |

—

Stadt Brunsbüttel – Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK

2020.12.31.

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog – Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog – Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld – Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt – das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth – das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

2020.12.23. – 2020.12.31.

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Rechlin – Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rechlin – Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen

| — | Gemeinde Mirow – Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow – Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz

| — | Gemeinde Schwarz – Ortschaften Schwarz, Buschhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarz – Ortschaften Schwarz, Buschhof

| — | Gemeinde Lärz – Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz – Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle

| — | Gemeinde Buchholz – Ortschaft Buchholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buchholz – Ortschaft Buchholz

| — | Gemeinde Priborn – Ortschaften Kolkhof, Priborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priborn – Ortschaften Kolkhof, Priborn

| — | Gemeinde Südmüritz – Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Südmüritz – Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow

| — | Gemeinde Melz – Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melz – Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide

| — | Gemeinde Kieve – Ortschaft Kieve |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kieve – Ortschaft Kieve

2021.1.7.

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz – Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow – Ortsteil Birkenhof

2020.12.30. – 2021.1.7.

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Gemeinde Wittstock/Dosse – Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittstock/Dosse – Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow

| — | Gemeinde Rheinsberg – Gemarkung Flecken Zechlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rheinsberg – Gemarkung Flecken Zechlin

2021.1.7.

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cuxhaven

| — | innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:
  Von der Elbe her kommend ca. 600 m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof” Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade |
| --- | --- |

—

innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:

Von der Elbe her kommend ca. 600 m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof” Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade

2020.12.31.

| Landkreis Stade







  — | Gemeinde Balje:
  „Itzwördener Straße” ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost” bis zur Straße „Süderdeich-West” Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25” und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West”, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West” und „Deichstraße” bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg” und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe” bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze) |
| --- | --- |

Landkreis Stade

—

Gemeinde Balje:

„Itzwördener Straße” ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost” bis zur Straße „Süderdeich-West” Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25” und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West”, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West” und „Deichstraße” bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg” und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe” bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze)

2020.12.31.

Tagállam: Hollandia

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river „de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river „de Waal” until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong „pad langs ganzenkuil” until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong „pad langs ganzenkuil” until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water). |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water).

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf. |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf.

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From De Lithse Ham crossing the rivers „Maas” and „Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From De Lithse Ham crossing the rivers „Maas” and „Waal” at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until „de Linge” (river). |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until „de Linge” (river).

| 37. | Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835). |
| --- | --- |

37.

Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the „Amsterdam-Rijnkanaal”. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the „Amsterdam-Rijnkanaal”.

2020.11.29.

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

2020.11.21. – 2020.11.29.

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the „Nederrijn” towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the „Nederrijn” towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into „Nederrijn’ until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into „Nederrijn’ until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk. |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk.

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6. |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6.

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing „de Waal” until Uiterwaard. |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing „de Waal” until Uiterwaard.

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50.

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326. |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326.

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel.

| 41. | Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing „de Maas” until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing „de Maas” until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing „de Waal” until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing „de Waal” until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

2020.12.7.

| 1. | From Waalbandijk follow „de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow „de Waal” in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas” (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas” (river).

| 14. | Follow „de Maas” in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow „de Maas” in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

2020.11.29. – 2020.12.7.

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water). |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water).

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water). |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water).

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1.

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg. |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg.

| 46. | Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

2020.12.13.

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

2020.12.5. – 2020.12.13.

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat.

| 6. | S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep. |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep.

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat. |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat.

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat.

| 28. | Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

| 51. | Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

51.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

2020.12.11.

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2020.12.3. – 2020.12.11.

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water). |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water).

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane. |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane.

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water). |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water).

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water).

| 18. | De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water).

| 20. | Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water). |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water).

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water).

| 39. | IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

2020.12.22.

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

2020.12.14. – 2020.12.22.

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan.

| 2. | De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg.

| 3. | De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk.

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot. |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot.

| 9. | De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456. |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456.

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

2020.12.24.

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

2020.12.16. – 2020.12.24.

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201.

| 2. | De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232. |
| --- | --- |

2.

De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232.

| 3. | De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9. |
| --- | --- |

3.

De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9.

| 4. | De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

4.

De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4.

| 5. | De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA. |
| --- | --- |

5.

De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA.

| 6. | Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg. |
| --- | --- |

6.

Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg.

| 7. | De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212. |
| --- | --- |

7.

De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212.

| 8. | De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463. |
| --- | --- |

8.

De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463.

| 9. | De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg. |
| --- | --- |

9.

De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg.

| 10. | De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije. |
| --- | --- |

10.

De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije.

| 11. | De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije. |
| --- | --- |

11.

De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije.

| 12. | De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije. |
| --- | --- |

12.

De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije.

| 13. | De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg. |
| --- | --- |

13.

De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg.

| 14. | De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg. |
| --- | --- |

14.

De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg.

| 15. | De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg. |
| --- | --- |

15.

De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg.

| 16. | Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat. |
| --- | --- |

16.

Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat.

| 17. | Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg. |
| --- | --- |

17.

Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg.

| 18. | Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad. |
| --- | --- |

18.

Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad.

| 19. | Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg. |
| --- | --- |

19.

Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg.

| 20. | Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat. |
| --- | --- |

20.

Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat.

| 21. | G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat. |
| --- | --- |

21.

G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat.

| 22. | J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat. |
| --- | --- |

22.

J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat.

| 23. | Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop. |
| --- | --- |

23.

Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop.

| 24. | Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg. |
| --- | --- |

24.

Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg.

| 25. | Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207 |
| --- | --- |

25.

Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207

| 26. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

26.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4.

2020.12.28.

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

2020.12.20. – 2020.12.28.

Tagállam: Lengyelország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 2021.1.1. |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 2020.12.24. – 2021.1.1. |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 2021.1.5. |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 2020.12.28. – 2021.1.5. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

2021.1.1.

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

2020.12.24. – 2021.1.1.

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

2021.1.5.

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

2020.12.28. – 2021.1.5.

Tagállam: Svédország

| A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 2020.12.19. |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 2020.12.11. – 2020.12.19. |

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége a 2005/94/EK irányelv 31. cikkének megfelelően

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

2020.12.19.

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

2020.12.11. – 2020.12.19.

---