# Az Európai Unió L 387/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 387 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. november 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 387

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. november 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1727 végrehajtási rendelete (2020. november 18.) az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletnek az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó egyes szabályok tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1728 végrehajtási határozata (2020. november 17.) a hasított sertések horvátországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2020) 7880. számú dokumentummal történt) | 3 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1729 végrehajtási határozata (2020. november 17.) a zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követéséről és az arról való jelentéstételről, valamint a 2013/652/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2020) 7894. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1730 határozata (2020. november 18.) Írországnak a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/1954 európai parlamenti és tanácsi rendeletben való részvételének megerősítéséről | 22 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1727 végrehajtási rendelete (2020. november 18.) az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletnek az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó egyes szabályok tekintetében történő módosításáról

1

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2020/1728 végrehajtási határozata (2020. november 17.) a hasított sertések horvátországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2020) 7880. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2020) 7880. számú dokumentummal történt)

3

*

A Bizottság (EU) 2020/1729 végrehajtási határozata (2020. november 17.) a zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követéséről és az arról való jelentéstételről, valamint a 2013/652/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2020) 7894. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2020) 7894. számú dokumentummal történt)

1

8

*

A Bizottság (EU) 2020/1730 határozata (2020. november 18.) Írországnak a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/1954 európai parlamenti és tanácsi rendeletben való részvételének megerősítéséről

22

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozását követő fellépéséről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1753 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 271., 2019.10.24. ) | 23 |
| | * | Függelék ( Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja P 52., 1960. augusztus 16. ) | 24 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozását követő fellépéséről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1753 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 271., 2019.10.24. )

( HL L 271., 2019.10.24. )

23

*

Függelék ( Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja P 52., 1960. augusztus 16. )

( Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja P 52., 1960. augusztus 16. )

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.11.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 387/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1727 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. november 18.)

az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletnek az engedélyezett gazdálkodókra vonatkozó egyes szabályok tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy az engedélyezett gazdálkodó státus megadása céljából a 952/2013/EU rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 39. cikkének a) pontjában meghatározott, a vámjogszabályok és adószabályok súlyos vagy ismétlődő megsértésének hiányára (ideértve azt is, hogy a kérelmező gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan súlyos bűncselekmény nincs nyilvántartva) vonatkozó kritérium egységes módon kerüljön végrehajtásra, pontosítani kell az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 24. cikkének egyes rendelkezéseit. Egyrészt pontosítani kell, hogy a jogsértések vonatkozásában a kritérium abban az esetben teljesül, ha közigazgatási vagy igazságügyi hatóság nem hozott azt megállapító határozatot, hogy a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megadott személyek valamelyike az előző három évben ilyen jogsértést követett el. A jogsértéseket eredményező tényállásnak az előző három évben kell felmerülnie, azonban egyes esetekben a közigazgatási vagy igazságügyi hatóság e tényállást a három év letelte után is megállapíthatja. Másodrészt pontosítani kell, hogy a vámjogszabályok és adószabályok szóban forgó súlyos vagy ismétlődő megsértése a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megadott személyek gazdasági tevékenységéhez kapcsolódik. Harmadrészt pontosítani kell, hogy – a kérelmező szervezeti felépítésétől függően – a kérelmezőn kívül mely személyek értékelése szükséges a kritérium alapján. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy az engedélyezett gazdálkodó státus megadása céljából a 952/2013/EU rendelet (a továbbiakban: Vámkódex) 39. cikkének a) pontjában meghatározott, a vámjogszabályok és adószabályok súlyos vagy ismétlődő megsértésének hiányára (ideértve azt is, hogy a kérelmező gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan súlyos bűncselekmény nincs nyilvántartva) vonatkozó kritérium egységes módon kerüljön végrehajtásra, pontosítani kell az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (2) 24. cikkének egyes rendelkezéseit. Egyrészt pontosítani kell, hogy a jogsértések vonatkozásában a kritérium abban az esetben teljesül, ha közigazgatási vagy igazságügyi hatóság nem hozott azt megállapító határozatot, hogy a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megadott személyek valamelyike az előző három évben ilyen jogsértést követett el. A jogsértéseket eredményező tényállásnak az előző három évben kell felmerülnie, azonban egyes esetekben a közigazgatási vagy igazságügyi hatóság e tényállást a három év letelte után is megállapíthatja. Másodrészt pontosítani kell, hogy a vámjogszabályok és adószabályok szóban forgó súlyos vagy ismétlődő megsértése a 24. cikk (1) bekezdésének b) pontjában megadott személyek gazdasági tevékenységéhez kapcsolódik. Harmadrészt pontosítani kell, hogy – a kérelmező szervezeti felépítésétől függően – a kérelmezőn kívül mely személyek értékelése szükséges a kritérium alapján.

| (2) | Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet módosításai

Az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 24. cikke a következőképpen módosul:

| 1. | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A Vámkódex 39. cikkének a) pontjában meghatározott kritériumot akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha:






  a) | közigazgatási vagy igazságügyi hatóság nem hozott olyan határozatot, amelyben megállapítja, hogy a b) pontban megadott személyek valamelyike az előző három évben a gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan súlyosan vagy ismételten megsértette a vámjogszabályokat vagy adószabályokat; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Vámkódex 39. cikkének a) pontjában meghatározott kritériumot akkor kell teljesítettnek tekinteni, ha:

a)

közigazgatási vagy igazságügyi hatóság nem hozott olyan határozatot, amelyben megállapítja, hogy a b) pontban megadott személyek valamelyike az előző három évben a gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan súlyosan vagy ismételten megsértette a vámjogszabályokat vagy adószabályokat; valamint

| b) | az alábbi személyek egyike esetében sincs nyilvántartva súlyos bűncselekmény sem saját, sem adott esetben a kérelmező gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan:






  i. | a kérelmező; |
| --- | --- | --- |

b)

az alábbi személyek egyike esetében sincs nyilvántartva súlyos bűncselekmény sem saját, sem adott esetben a kérelmező gazdasági tevékenységéhez kapcsolódóan:

i.

a kérelmező;

| ii. | a kérelmező vámügyeiért felelős alkalmazott(ak); és |
| --- | --- |

ii.

a kérelmező vámügyeiért felelős alkalmazott(ak); és

| iii. | a kérelmezőért felelős vagy annak vezetése felett ellenőrzést gyakorló személy(ek).”; |
| --- | --- |

iii.

a kérelmezőért felelős vagy annak vezetése felett ellenőrzést gyakorló személy(ek).”;

| 2. | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Amennyiben az (1) bekezdés b) pontjának iii. alpontjában említett, a kérelmezőtől eltérő személy harmadik országban letelepedett vagy tartózkodási helye harmadik országban található, a határozat meghozatalában illetékes vámhatóság a rendelkezésére álló nyilvántartások és információk alapján értékeli a Vámkódex 39. cikkének a) pontjában említett kritérium teljesítését.” |
| --- | --- |

2.

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben az (1) bekezdés b) pontjának iii. alpontjában említett, a kérelmezőtől eltérő személy harmadik országban letelepedett vagy tartózkodási helye harmadik országban található, a határozat meghozatalában illetékes vámhatóság a rendelkezésére álló nyilvántartások és információk alapján értékeli a Vámkódex 39. cikkének a) pontjában említett kritérium teljesítését.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

2

---

HATÁROZATOK

| 2020.11.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 387/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 387/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1728 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. november 17.)

a hasított sertések horvátországi osztályozási módszereinek engedélyezéséről

(az értesítés a C(2020) 7880. számú dokumentummal történt)

(Csak a horvát nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke p) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1308/2013/EU rendelet IV. melléklete B. része IV. szakaszának 1. pontja értelmében a sertések hasított testének osztályozása céljából a színhústartalmat a Bizottság által engedélyezett osztályozási módszerekkel kell megbecsülni, és kizárólag a sertés hasított testének egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereket lehet engedélyezni. Az osztályozási módszerek engedélyezésének feltételéül kell szabni azt, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. Ezt a tűréshatárt az (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) V. mellékletének A. része határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 1308/2013/EU rendelet IV. melléklete B. része IV. szakaszának 1. pontja értelmében a sertések hasított testének osztályozása céljából a színhústartalmat a Bizottság által engedélyezett osztályozási módszerekkel kell megbecsülni, és kizárólag a sertés hasított testének egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereket lehet engedélyezni. Az osztályozási módszerek engedélyezésének feltételéül kell szabni azt, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. Ezt a tűréshatárt az (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) V. mellékletének A. része határozza meg.

| (2) | Horvátország öt módszer („Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)”, „Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)”, „OptiGrade-MCP”, „OptiScan-TP” és „Manual method-ZP”) engedélyezését kérte a Bizottságtól. Horvátország e célból az (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzőkönyvben bemutatta a bontásos vizsgálatának részletes leírását, ismertetve a módszerek alapjául szolgáló elveket, a bontásos vizsgálatának eredményét és a színhús százalékos arányának becslésére szolgáló egyenleteket. |
| --- | --- |

(2)

Horvátország öt módszer („Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)”, „Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)”, „OptiGrade-MCP”, „OptiScan-TP” és „Manual method-ZP”) engedélyezését kérte a Bizottságtól. Horvátország e célból az (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében előírt jegyzőkönyvben bemutatta a bontásos vizsgálatának részletes leírását, ismertetve a módszerek alapjául szolgáló elveket, a bontásos vizsgálatának eredményét és a színhús százalékos arányának becslésére szolgáló egyenleteket.

| (3) | A kérelem értékelése során megállapítást nyert, hogy az osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesülnek. Következésképpen indokolt engedélyezni ezen osztályozási módszerek és képletek Horvátországban való alkalmazását. |
| --- | --- |

(3)

A kérelem értékelése során megállapítást nyert, hogy az osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesülnek. Következésképpen indokolt engedélyezni ezen osztályozási módszerek és képletek Horvátországban való alkalmazását.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A következő módszerek alkalmazása engedélyezett a hasított sertéseknek az 1308/2013/EU rendelet IV. melléklete B. része IV. szakaszának 1. pontja szerinti osztályozására Horvátországban:

| a) | a „Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)” elnevezésű műszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet I. része határozza meg; |
| --- | --- |

a)

a „Hennessy Grading Probe 2 (HGP2)” elnevezésű műszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet I. része határozza meg;

| b) | a „Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)” elnevezésű műszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet II. része határozza meg; |
| --- | --- |

b)

a „Hennessy Grading Probe 7 (HGP7)” elnevezésű műszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet II. része határozza meg;

| c) | az „OptiGrade-MCP” elnevezésű műszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet III. része határozza meg; |
| --- | --- |

c)

az „OptiGrade-MCP” elnevezésű műszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet III. része határozza meg;

| d) | az „OptiScan-TP” és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet IV. része határozza meg; |
| --- | --- |

d)

az „OptiScan-TP” és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet IV. része határozza meg;

| e) | a mérőléces „manuális módszer (ZP)” és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet V. része határozza meg. |
| --- | --- |

e)

a mérőléces „manuális módszer (ZP)” és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek, amelyek részleteit a melléklet V. része határozza meg.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjában említett, mérőléces ZP manuális módszer és az ahhoz kapcsolódó értékelési módszerek csak olyan vágóhidak esetében engedélyezhetők, ahol a hetente levágott sertések száma éves átlagban nem haladja meg az 500-at.

2. cikk

Az engedélyezett műszerek és osztályozási módszerek nem módosíthatók, kivéve, ha módosításukat a Bizottság végrehajtási határozat útján kifejezetten engedélyezi.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Horvát Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 17-én.

a Bizottság részéről,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1182 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. április 20.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szarvasmarhák, a sertések és a juhok hasított testének uniós osztályozási rendszerei, valamint a hasított testek és az élő állatok bizonyos kategóriáira vonatkozó piaci árak bejelentése tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 171., 2017.7.4., 74. o.).

2

---

MELLÉKLET

A HASÍTOTT SERTÉSEK HORVÁTORSZÁGI OSZTÁLYOZÁSI MÓDSZEREI

I. RÉSZ

Hennessy Grading Probe 2 (HPG 2)

| 1. | Az e részben előírt szabályok akkor alkalmazandók, ha a hasított sertések osztályozása a „Hennessy Grading Probe 2 (HGP 2)” elnevezésű műszer használatával történik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A műszer egy fotodiódával (LYU 260-EO típusú Siemens LED-del és 58 MR típusú fotodetektorral) ellátott, 5,95 milliméter átmérőjű szondával (a szonda végén lévő pengénél az átmérő 6,3 mm) van felszerelve, működési tartománya 0–120 mm közötti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani: | LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 × F) + (0,008924575 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 2 = 68,54165 – (0,7727577 × F) + (0,008924575 × M)

ahol:

| LMPHGP 2 | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban, |
| --- | --- | --- |
| F | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás vonalától kifelé 7 centiméterre, befelé 4 centiméterre, hátulról a második és a harmadik borda között mérve, |
| M | = | az izom vastagsága milliméterben, az F-fel egy időben és ugyanazon a helyen mérve. |

LMPHGP 2

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban,

F

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás vonalától kifelé 7 centiméterre, befelé 4 centiméterre, hátulról a második és a harmadik borda között mérve,

M

=

az izom vastagsága milliméterben, az F-fel egy időben és ugyanazon a helyen mérve.

| 4. | Ez a képlet a 60–120 kg tömegű hasított testek esetében érvényes (meleg súly). |
| --- | --- |

4.

II. RÉSZ

Hennessy Grading Probe 7 (HPG 7)

| 1. | Az e részben előírt szabályok akkor alkalmazandók, ha a hasított sertések osztályozása a „Hennessy Grading Probe 7 (HGP 7)” elnevezésű műszer használatával történik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A műszer egy fotodiódával (LYU 260-EO típusú Siemens LED-del és 58 MR típusú fotodetektorral) ellátott, 5,95 milliméter átmérőjű szondával (a szonda végén lévő pengénél az átmérő 6,3 mm) van felszerelve, működési tartománya 0–120 mm közötti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani: | LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 × F) + (0,03170816 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPHGP 7 = 66,92177 – (0,7505144 × F) + (0,03170816 × M)

ahol:

| LMPHGP 7 | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban, |
| --- | --- | --- |
| F | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás vonalától kifelé 7 centiméterre, befelé 4 centiméterre, hátulról a második és a harmadik borda között mérve, |
| M | = | az izom vastagsága milliméterben, az F-fel egy időben és ugyanazon a helyen mérve. |

LMPHGP 7

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban,

F

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás vonalától kifelé 7 centiméterre, befelé 4 centiméterre, hátulról a második és a harmadik borda között mérve,

M

=

az izom vastagsága milliméterben, az F-fel egy időben és ugyanazon a helyen mérve.

| 4. | Ez a képlet a 60–120 kg tömegű hasított testek esetében érvényes (meleg súly). |
| --- | --- |

4.

III. RÉSZ

OptiGrade-MCP

| 1. | Az e részben előírt szabályok akkor alkalmazandók, ha a sertések hasított testének osztályozása az „OptiGrade-MCP” elnevezésű műszer használatával történik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A műszer 6 milliméter átmérőjű fotoszondával, infravörös fotodiódával (Siemens) és fototranzisztorral (Siemens) van felszerelve. Működési tartománya 0 mm-től 110 mm-ig terjed. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani: | LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 × F) + (0,02633554 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPMCP = 66,863 – (0,6809437 × F) + (0,02633554 × M)

ahol:

| LMPMCP | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban, |
| --- | --- | --- |
| F | = | a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás vonalától kifelé 7 centiméterre, befelé 4 centiméterre, hátulról a második és a harmadik borda között mérve, |
| M | = | az izom vastagsága milliméterben, az F-fel egy időben és ugyanazon a helyen mérve. |

LMPMCP

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban,

F

=

a hátszalonna vastagsága (bőrrel együtt) milliméterben, a hasítás vonalától kifelé 7 centiméterre, befelé 4 centiméterre, hátulról a második és a harmadik borda között mérve,

M

=

az izom vastagsága milliméterben, az F-fel egy időben és ugyanazon a helyen mérve.

| 4. | Ez a képlet a 60–120 kg tömegű hasított testek esetében érvényes (meleg súly). |
| --- | --- |

4.

IV. RÉSZ

OptiScan-TP

| 1. | Az e részben előírt szabályok akkor alkalmazandók, ha a hasított sertések osztályozása az „OptiScan TP” elnevezésű műszer használatával történik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Optiscan-TP műszer fel van szerelve egy digitális képalkotóval, amely a hasított test két mérési pontján készít megvilágított képet. A képeket kell alapul venni a hátszalonna és az izom vastagságának kiszámításához. A mért értékeket magával az Optiscan-TP műszerrel kell átszámítani a színhústartalom becsült értékére. A képeket el kell menteni, így később ellenőrizni lehet őket. Az integrált Bluetooth® interfész könnyű adatátvitelt tesz lehetővé. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani: | LMPTP =66,52167 – (0,5215984 × F) + (0, 01604653 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPTP =66,52167 – (0,5215984 × F) + (0, 01604653 × M)

ahol:

| LMPTP | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban, |
| --- | --- | --- |
| F | = | a látható szalonnavastagság (bőrrel együtt) milliméterben, a hasított test középvonalán, a középső farizmot (gluteus medius) fedő szalonna legvékonyabb részén mérve, |
| M | = | a legkisebb izomvastagság a gluteus medius elülső vége és a gerinccsatorna háti része között mérve. |

LMPTP

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban,

F

=

a látható szalonnavastagság (bőrrel együtt) milliméterben, a hasított test középvonalán, a középső farizmot (gluteus medius) fedő szalonna legvékonyabb részén mérve,

M

=

a legkisebb izomvastagság a gluteus medius elülső vége és a gerinccsatorna háti része között mérve.

| 4. | Ez a képlet a 60–120 kg tömegű hasított testek esetében érvényes (meleg súly). |
| --- | --- |

4.

V. RÉSZ

Manuális módszer (ZP)

| 1. | Az e részben előírt szabályok akkor alkalmazandók, ha a hasított sertések osztályozása a mérőléc alkalmazásán alapuló „manuális módszer (ZP)” elnevezésű módszerrel történik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | E módszer alkalmazása során az osztályozást mérőléc segítségével, predikciós egyenlet alapján végzik. A módszer a szalonna és az izom vastagságának a hasított test középvonalán, manuálisan történő mérésén alapul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani: | LMPZP = 66,18242 – (0, 5312573 × F) + (0,02048905 × M) |
| --- | --- | --- |

3.

LMPZP = 66,18242 – (0, 5312573 × F) + (0,02048905 × M)

ahol:

| LMPZP | = | a hasított test becsült színhústartalma százalékban, |
| --- | --- | --- |
| F | = | a látható szalonnavastagság (bőrrel együtt) milliméterben, a hasított test középvonalán, a középső farizmot (gluteus medius) fedő szalonna legvékonyabb részén mérve, |
| M | = | a legkisebb izomvastagság a gluteus medius elülső vége és a gerinccsatorna háti része között mérve. |

LMPZP

=

a hasított test becsült színhústartalma százalékban,

F

=

a látható szalonnavastagság (bőrrel együtt) milliméterben, a hasított test középvonalán, a középső farizmot (gluteus medius) fedő szalonna legvékonyabb részén mérve,

M

=

a legkisebb izomvastagság a gluteus medius elülső vége és a gerinccsatorna háti része között mérve.

| 4. | Ez a képlet a 60–120 kg tömegű hasított testek esetében érvényes (meleg súly). |
| --- | --- |

4.

---

| 2020.11.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 387/8

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1729 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. november 17.)

a zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követéséről és az arról való jelentéstételről, valamint a 2013/652/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2020) 7894. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a zoonózisok és zoonózis-kórokozók monitoringjáról, a 90/424/EGK tanácsi határozat módosításáról és a 92/117/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 17-i 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére, 7. cikke (3) bekezdésére, 8. cikke (3) bekezdésére és 9. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/99/EK irányelv értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a monitoring összehasonlítható adatokat eredményezzen az antimikrobiális rezisztencia előfordulásáról a zoonózis-kórokozók és – amennyiben veszélyt jelentenek a közegészségügyre – egyéb kórokozók esetében. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/99/EK irányelv értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a monitoring összehasonlítható adatokat eredményezzen az antimikrobiális rezisztencia előfordulásáról a zoonózis-kórokozók és – amennyiben veszélyt jelentenek a közegészségügyre – egyéb kórokozók esetében.

| (2) | A 2003/99/EK irányelv emellett előírja, hogy a tagállamoknak értékelniük kell az antimikrobiális rezisztencia tendenciáit és forrásait területükön, és az irányelvnek megfelelően gyűjtött adatokról évente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

A 2003/99/EK irányelv emellett előírja, hogy a tagállamoknak értékelniük kell az antimikrobiális rezisztencia tendenciáit és forrásait területükön, és az irányelvnek megfelelően gyűjtött adatokról évente jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak.

| (3) | A 2013/652/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) megállapítja a zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia összehangolt nyomon követésére és az arról való jelentéstételre vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a szabályokat 2020. december 31-ig kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 2013/652/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) megállapítja a zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia összehangolt nyomon követésére és az arról való jelentéstételre vonatkozó részletes szabályokat. Ezeket a szabályokat 2020. december 31-ig kell alkalmazni.

| (4) | A Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című, 2017. június 29-i közleményében (3) a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy az új tudományos fejlemények és az adatgyűjtési igények figyelembevétele érdekében felülvizsgálja a haszonállatokban és élelmiszerekben előforduló zoonózisbaktériumok és kommenzális baktériumok antimikrobiális rezisztenciájának nyomon követésére vonatkozó uniós végrehajtási jogszabályokat, nevezetesen a 2013/652/EU végrehajtási határozatot. |
| --- | --- |

(4)

A Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében” című, 2017. június 29-i közleményében (3) a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy az új tudományos fejlemények és az adatgyűjtési igények figyelembevétele érdekében felülvizsgálja a haszonállatokban és élelmiszerekben előforduló zoonózisbaktériumok és kommenzális baktériumok antimikrobiális rezisztenciájának nyomon követésére vonatkozó uniós végrehajtási jogszabályokat, nevezetesen a 2013/652/EU végrehajtási határozatot.

| (5) | A Bizottság 2015 és 2018 között számos ellenőrzést végzett a tagállamokban a 2013/652/EU végrehajtási határozat illetékes hatóságok általi végrehajtásának értékelése céljából. Az ezen ellenőrzések eredményét összefoglaló végső áttekintő jelentés (4) rámutatott bizonyos kihívásokra, amelyekkel a tagállamok a végrehajtás során szembesülnek, és amelyeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie a 2013/652/EU végrehajtási határozat felülvizsgálata során. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2015 és 2018 között számos ellenőrzést végzett a tagállamokban a 2013/652/EU végrehajtási határozat illetékes hatóságok általi végrehajtásának értékelése céljából. Az ezen ellenőrzések eredményét összefoglaló végső áttekintő jelentés (4) rámutatott bizonyos kihívásokra, amelyekkel a tagállamok a végrehajtás során szembesülnek, és amelyeket a Bizottságnak figyelembe kell vennie a 2013/652/EU végrehajtási határozat felülvizsgálata során.

| (6) | 2019. június 5-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) közzétette a „Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food” („Technikai specifikációk az élelmiszer-termelő állatokból és élelmiszerekből származó zoonózisbaktériumok és indikátorbaktériumok antimikrobiális rezisztenciájának összehangolt nyomon követésére”) című tudományos jelentését (5). Ez a jelentés konkrét kiigazításokat javasol az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére és az arról való jelentéstételre szolgáló jelenlegi, a 2013/652/EU végrehajtási határozatban meghatározott rendszerre vonatkozóan annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen reagálni az antimikrobiális rezisztencia folyamatosan változó veszélyére, és 2021-től is folyamatosan biztosítani lehessen az antimikrobiális rezisztencia alakulásának értékelését. Ezek az ajánlott kiigazítások elsősorban a mintavételnek alávetendő élelmiszer-termelő állatállományokkal vagy élelmiszer-kategóriákkal kapcsolatos kiigazításokra, a követendő mintavételi tervre, az antimikrobiális rezisztencia tekintetében vizsgálandó baktériumfajokra és az antimikrobiális rezisztencia vizsgálatáért felelős laboratóriumok által alkalmazandó analitikai módszerekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

2019. június 5-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) közzétette a „Technical specifications on harmonised monitoring of antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from food‐producing animals and food” („Technikai specifikációk az élelmiszer-termelő állatokból és élelmiszerekből származó zoonózisbaktériumok és indikátorbaktériumok antimikrobiális rezisztenciájának összehangolt nyomon követésére”) című tudományos jelentését (5). Ez a jelentés konkrét kiigazításokat javasol az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére és az arról való jelentéstételre szolgáló jelenlegi, a 2013/652/EU végrehajtási határozatban meghatározott rendszerre vonatkozóan annak érdekében, hogy hatékonyan lehessen reagálni az antimikrobiális rezisztencia folyamatosan változó veszélyére, és 2021-től is folyamatosan biztosítani lehessen az antimikrobiális rezisztencia alakulásának értékelését. Ezek az ajánlott kiigazítások elsősorban a mintavételnek alávetendő élelmiszer-termelő állatállományokkal vagy élelmiszer-kategóriákkal kapcsolatos kiigazításokra, a követendő mintavételi tervre, az antimikrobiális rezisztencia tekintetében vizsgálandó baktériumfajokra és az antimikrobiális rezisztencia vizsgálatáért felelős laboratóriumok által alkalmazandó analitikai módszerekre vonatkoznak.

| (7) | Annak érdekében, hogy továbbra is összehasonlítható és megbízható adatok álljanak rendelkezésre az antimikrobiális rezisztenciáról, fontos figyelembe venni az EFSA 2019. június 5-i tudományos jelentésének ajánlásait annak meghatározásakor, hogy a baktériumfajok, az élelmiszertermelő állatfajok és az élelmiszeripari termékek mely legfontosabb kombinációira kell 2021-től kiterjednie az antimikrobiális rezisztencia összehangolt nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek. Helyénvaló továbbá a lehető legkisebbre csökkenteni a tagállamok illetékes hatóságaira nehezedő terheket, különösen a végrehajtás terén jelentkező ismert kihívások kezelése révén, valamint annak meghatározásával, hogy a meglévő nemzeti ellenőrzési programok keretében gyűjtött biológiai minták vagy bakteriális izolátumok szolgáljanak elsősorban az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésének alapjául. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy továbbra is összehasonlítható és megbízható adatok álljanak rendelkezésre az antimikrobiális rezisztenciáról, fontos figyelembe venni az EFSA 2019. június 5-i tudományos jelentésének ajánlásait annak meghatározásakor, hogy a baktériumfajok, az élelmiszertermelő állatfajok és az élelmiszeripari termékek mely legfontosabb kombinációira kell 2021-től kiterjednie az antimikrobiális rezisztencia összehangolt nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek. Helyénvaló továbbá a lehető legkisebbre csökkenteni a tagállamok illetékes hatóságaira nehezedő terheket, különösen a végrehajtás terén jelentkező ismert kihívások kezelése révén, valamint annak meghatározásával, hogy a meglévő nemzeti ellenőrzési programok keretében gyűjtött biológiai minták vagy bakteriális izolátumok szolgáljanak elsősorban az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésének alapjául.

| (8) | A teljes genomszekvenálás ígéretes technika a hagyományos fenotípusos mikrobiológiai vizsgálatok helyettesítésére, és világszerte egyre elterjedtebb. A teljes genomszekvenálást jelenleg azonban csak korlátozott számú tagállam tudja rutinszerűen használni az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére. Ezért helyénvaló engedélyezni a teljes genomszekvenálásnak a hagyományos fenotípusos technikák alternatívájaként, kizárólag önkéntes alapon történő használatát, ugyanakkor az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében helyénvaló előírni a teljes genomszekvenálás technikai feltételeit. |
| --- | --- |

(8)

A teljes genomszekvenálás ígéretes technika a hagyományos fenotípusos mikrobiológiai vizsgálatok helyettesítésére, és világszerte egyre elterjedtebb. A teljes genomszekvenálást jelenleg azonban csak korlátozott számú tagállam tudja rutinszerűen használni az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére. Ezért helyénvaló engedélyezni a teljes genomszekvenálásnak a hagyományos fenotípusos technikák alternatívájaként, kizárólag önkéntes alapon történő használatát, ugyanakkor az adatok összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében helyénvaló előírni a teljes genomszekvenálás technikai feltételeit.

| (9) | Az antimikrobiális rezisztencia a határokon könnyen átterjedő, globális fenyegetés. Ezért a koordináció javítása és annak jobb megértése érdekében, hogy hogyan lehet globálisan csökkenteni az antimikrobiális rezisztencia hatását, alapvető fontosságú, hogy az Unióba behozott élelmiszertermékekre is kiterjedjenek az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

(9)

Az antimikrobiális rezisztencia a határokon könnyen átterjedő, globális fenyegetés. Ezért a koordináció javítása és annak jobb megértése érdekében, hogy hogyan lehet globálisan csökkenteni az antimikrobiális rezisztencia hatását, alapvető fontosságú, hogy az Unióba behozott élelmiszertermékekre is kiterjedjenek az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére vonatkozó követelmények.

| (10) | Annak érdekében, hogy a 2013/652/EU végrehajtási határozat hatálya alá tartozó időszakot követően is biztosított legyen az antimikrobiális rezisztencia tagállamok általi összehangolt nyomon követése és jelentése, ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a 2013/652/EU végrehajtási határozat hatálya alá tartozó időszakot követően is biztosított legyen az antimikrobiális rezisztencia tagállamok általi összehangolt nyomon követése és jelentése, ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (11) | A jogi egyértelműség érdekében a 2013/652/EU végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(11)

A jogi egyértelműség érdekében a 2013/652/EU végrehajtási határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   E határozat összehangolt szabályokat állapít meg a 2021 és 2027 közötti időszakra az antimikrobiális rezisztencia tagállamok által – a 2003/99/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése, 9. cikkének (1) bekezdése, II. mellékletének B. része, valamint IV. melléklete értelmében – végzett nyomon követésére és az azzal kapcsolatos jelentéstételre vonatkozóan.

(2)   Az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek a következő baktériumokra kell kiterjednie:

| a) | Salmonella spp.; |
| --- | --- |

a)

Salmonella spp.;

| b) | Campylobacter coli (C. coli); |
| --- | --- |

b)

Campylobacter coli (C. coli);

| c) | Campylobacter jejuni (C. jejuni); |
| --- | --- |

c)

Campylobacter jejuni (C. jejuni);

| d) | indikátor kommenzális Escherichia coli (E. coli); |
| --- | --- |

d)

indikátor kommenzális Escherichia coli (E. coli);

| e) | az alábbi enzimeket termelő Salmonella spp és E. coli:






  i. | kiterjedt spektrumú β-laktamázok (ESBL); |
| --- | --- | --- |

e)

az alábbi enzimeket termelő Salmonella spp és E. coli:

i.

kiterjedt spektrumú β-laktamázok (ESBL);

| ii. | AmpC β-laktamázok (AmpC); |
| --- | --- |

ii.

AmpC β-laktamázok (AmpC);

| iii. | karbapenemázok. |
| --- | --- |

iii.

karbapenemázok.

(3)   Az antimikrobiális rezisztencia nyomon követése és az arról való jelentéstétel kiterjedhet a következőkre: indikátor kommenzális Enterococcus faecalis (E. faecalis) és Enterococcus faecium (E. faecium).

(4)   Az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek ki kell terjednie a következő élelmiszer-termelő állatállományokra és élelmiszerekre:

| a) | brojlercsirkék; |
| --- | --- |

a)

brojlercsirkék;

| b) | tojótyúkok; |
| --- | --- |

b)

tojótyúkok;

| c) | hízópulykák; |
| --- | --- |

c)

hízópulykák;

| d) | egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélék; |
| --- | --- |

d)

egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélék;

| e) | hízósertések; |
| --- | --- |

e)

hízósertések;

| f) | brojlercsirkékből származó friss hús; |
| --- | --- |

f)

brojlercsirkékből származó friss hús;

| g) | pulykákból származó friss hús; |
| --- | --- |

g)

pulykákból származó friss hús;

| h) | sertésekből származó friss hús; |
| --- | --- |

h)

sertésekből származó friss hús;

| i) | szarvasmarhafélékből származó friss hús. |
| --- | --- |

i)

szarvasmarhafélékből származó friss hús.

(5)   A tagállamok a 3. és 4. cikkel összhangban nyomon követik és jelentik a baktériumok/antimikrobiális szerek/élelmiszer-termelő állatállományok és az azokból származó friss hús meghatározott kombinációiban előforduló antimikrobiális rezisztenciát.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított fogalommeghatározások (6); |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított fogalommeghatározások (6);

6

| b) | a 2073/2005/EK bizottsági rendeletben megállapított fogalommeghatározások (7); |
| --- | --- |

b)

a 2073/2005/EK bizottsági rendeletben megállapított fogalommeghatározások (7);

7

| c) | a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) megállapított fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

c)

a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) megállapított fogalommeghatározások;

8

| d) | a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) megállapított fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

d)

a 2160/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) megállapított fogalommeghatározások;

9

| e) | a 2003/99/EK irányelvben megállapított fogalom meghatározások; |
| --- | --- |

e)

a 2003/99/EK irányelvben megállapított fogalom meghatározások;

| f) | az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított fogalommeghatározások (10); |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított fogalommeghatározások (10);

10

| g) | „vágási tétel”: ugyanazon állományból származó, azonos feltételek mellett együtt tenyésztett, és ugyanazon a napon a vágóhídra küldött állatok csoportja. |
| --- | --- |

g)

„vágási tétel”: ugyanazon állományból származó, azonos feltételek mellett együtt tenyésztett, és ugyanazon a napon a vágóhídra küldött állatok csoportja.

3. cikk

Mintavételi keret és elemzés

(1)   A tagállamok a melléklet A. részében meghatározott technikai követelményekkel összhangban mintát vesznek az 1. cikk (4) bekezdésében említett élelmiszer-termelő állatok különböző populációiból és az azokból származó friss húsból, és megvizsgálják az ezekből nyert baktériumizolátumok antimikrobiális érzékenységét.

A Salmonella spp. brojlercsirke-, tojótyúk- és hízópulyka-populációkban történő nyomon követéséhez azonban a tagállamok használhatják a 2160/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt nemzeti ellenőrzési programok mintavételei keretében már kinyert baktériumizolátumokat.

(2)   Az antimikrobiális rezisztenciát vizsgáló nemzeti referencialaboratóriumok vagy az illetékes hatóság által az (EU) 2017/625 rendelet 37. cikkével összhangban kijelölt más laboratóriumok felelősek a következők végrehajtásáért:

| a) | a baktériumizolátumok (1) bekezdésben említett antimikrobiális érzékenységi vizsgálata a melléklet A. részének 4. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a baktériumizolátumok (1) bekezdésben említett antimikrobiális érzékenységi vizsgálata a melléklet A. részének 4. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően;

| b) | az ESBL-t, AmpC-t vagy karbapenemázt előállító E. coli egyedi nyomon követése, a melléklet A. részének 5. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az ESBL-t, AmpC-t vagy karbapenemázt előállító E. coli egyedi nyomon követése, a melléklet A. részének 5. pontjában meghatározott technikai követelményeknek megfelelően;

| c) | a melléklet A. részének 6. pontjában említett alternatív módszer. |
| --- | --- |

c)

a melléklet A. részének 6. pontjában említett alternatív módszer.

4. cikk

Az antimikrobiális rezisztenciára vonatkozó éves jelentés és értékelés

A tagállamok a melléklet B. részében foglalt követelményekkel összhangban évente jelentést tesznek a Bizottságnak az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésének eredményeiről.

A tagállamok értékelik is az antimikrobiális rezisztenciára irányuló éves nyomon követés eredményeit, és ezt az értékelést beépítik a 2003/99/EK irányelv 9. cikkének (1) bekezdésében előírt, a zoonózisok, a zoonózis-kórokozók és az antimikrobiális szerekkel szembeni rezisztencia tendenciáiról és forrásairól szóló jelentésbe.

5. cikk

Az adatok közzététele

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság közzéteszi az egyes tagállamok esetében az antimikrobiális rezisztencia izolátumalapú mennyiségi adatait, valamint a 4. cikknek megfelelően jelentett vizsgálatok eredményeit.

6. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 2013/652/EU bizottsági végrehajtási határozat hatályát veszti.

7. cikk

Alkalmazás

Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

8. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 17-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 325., 2003.12.12., 31. o.

1

(2)  A Bizottság 2013/652/EU végrehajtási határozata (2013. november 12.) a zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobás rezisztencia nyomon követéséről és az arról való jelentéstételről (HL L 303., 2013.11.14., 26. o.).

2

(3)  COM/2017/0339 végleges

3

(4)  Egészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Főigazgatóság 2019-6789.

4

(5)  EFSA Journal 2019; 17(6):5709.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/625 rendelete (2017. március 15.) az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet), (HL L 95., 2017.4.7., 1. o.).

6

(7)  2073/2005/EK bizottsági rendelet (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2160/2003/EK rendelete (2003. november 17.) a szalmonella és egyéb meghatározott, élelmiszerből származó zoonózis-kórokozók ellenőrzéséről (HL L 325., 2003.12.12., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

10

---

MELLÉKLET

A. RÉSZ

Mintavételi keret és elemzés

1.   Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatnak alávetett bakteriális izolátumok eredete

A tagállamok az antimikrobiális rezisztencia nyomon követése céljából az izolátumok/élelmiszer-termelő állatállományok/élelmiszerek legalább alábbi kombinációiból nyernek ki bakteriális izolátumokat:

| (a) | Salmonella spp. izolátumok a következőkből:






  i. | a tojótyúkok, brojlerek és hízópulykák minden egyes állományából a 2160/2003/EK rendelet 5. cikke szerinti tagállami ellenőrzési programok keretében vett minták; |
| --- | --- | --- |

(a)

Salmonella spp. izolátumok a következőkből:

i.

a tojótyúkok, brojlerek és hízópulykák minden egyes állományából a 2160/2003/EK rendelet 5. cikke szerinti tagállami ellenőrzési programok keretében vett minták;

| ii. | a hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, kivéve azon tagállamok esetében, amelyek a szalmonella elleni védekezésre irányulóan uniós szinten jóváhagyott nemzeti programot hajtanak végre; |
| --- | --- |

ii.

a hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, kivéve azon tagállamok esetében, amelyek a szalmonella elleni védekezésre irányulóan uniós szinten jóváhagyott nemzeti programot hajtanak végre;

| iii. | az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

iii.

az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| iv. | brojlercsirkék és pulykák friss húsából a határállomásokon vett minták. |
| --- | --- |

iv.

brojlercsirkék és pulykák friss húsából a határállomásokon vett minták.

| (b) | C. coli- és C. jejuni-izolátumok a következőkből:






  i. | brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- | --- |

(b)

C. coli- és C. jejuni-izolátumok a következőkből:

i.

brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| ii. | hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

ii.

hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| iii. | az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

iii.

az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| iv. | hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták. |
| --- | --- |

iv.

hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták.

| (c) | Indikátor kommenzális E. coli-izolátumok a következőkből:






  i. | brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- | --- |

(c)

Indikátor kommenzális E. coli-izolátumok a következőkből:

i.

brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| ii. | hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

ii.

hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| iii. | hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- |

iii.

hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| iv. | az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az e szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

iv.

az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az e szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| v. | brojlercsirkék, pulykák, sertések és szarvasmarhafélék friss húsából a határállomásokon vett minták. |
| --- | --- |

v.

brojlercsirkék, pulykák, sertések és szarvasmarhafélék friss húsából a határállomásokon vett minták.

| (d) | ESBL-, AmpC- vagy karbapenemáz-termelő E. coli-izolátumok a következőkből:






  i. | brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- | --- |

(d)

ESBL-, AmpC- vagy karbapenemáz-termelő E. coli-izolátumok a következőkből:

i.

brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| ii. | hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

ii.

hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| iii. | hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- |

iii.

hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| iv. | az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

iv.

az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| v. | brojlercsirkék, pulykák, sertések és szarvasmarhafélék friss húsából a kiskereskedelmi szinten vett minták; |
| --- | --- |

v.

brojlercsirkék, pulykák, sertések és szarvasmarhafélék friss húsából a kiskereskedelmi szinten vett minták;

| vi. | brojlercsirkék, pulykák, sertések és szarvasmarhafélék friss húsából a határállomásokon vett minták. |
| --- | --- |

vi.

brojlercsirkék, pulykák, sertések és szarvasmarhafélék friss húsából a határállomásokon vett minták.

| (e) | Ha a tagállam úgy dönt, hogy az 1. cikk (3) bekezdése szerint nyomon követést végez az indikátor kommenzális E. faecalis és E. faecium tekintetében, ezen baktériumok izolátumai következőkből:






  i. | brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- | --- |

(e)

Ha a tagállam úgy dönt, hogy az 1. cikk (3) bekezdése szerint nyomon követést végez az indikátor kommenzális E. faecalis és E. faecium tekintetében, ezen baktériumok izolátumai következőkből:

i.

brojlercsirkékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| ii. | hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát; |
| --- | --- |

ii.

hízópulykákból a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen pulykahús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát;

| iii. | hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták; |
| --- | --- |

iii.

hízósertésekből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták;

| iv. | az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát. |
| --- | --- |

iv.

az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélékből a levágáskor vett vakbéltartalom-minták, amennyiben az ilyen szarvasmarhafélékből származó hús tekintetében a nemzeti termelés meghaladja az évi 10 000 tonnát.

2.   A mintavétel gyakorisága

A tagállamok az 1. pontban felsorolt bakteriális izolátumok/élelmiszer-termelő állatállományok/élelmiszerek minden egyes kombinációja tekintetében a következő rotációs rendszerrel összhangban végzik az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését:

| a) | 2021-ben, 2023-ban, 2025-ben és 2027-ben: az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését hízósertések, egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélék, sertéshús és marhahús tekintetében kell elvégezni; |
| --- | --- |

a)

2021-ben, 2023-ban, 2025-ben és 2027-ben: az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését hízósertések, egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélék, sertéshús és marhahús tekintetében kell elvégezni;

| b) | 2022-ben, 2024-ben és 2026-ban: az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését tojótyúkok, brojlercsirkék, hízópulykák, valamint brojlercsirkékből és pulykákból származó friss hús tekintetében kell elvégezni. |
| --- | --- |

b)

2022-ben, 2024-ben és 2026-ban: az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését tojótyúkok, brojlercsirkék, hízópulykák, valamint brojlercsirkékből és pulykákból származó friss hús tekintetében kell elvégezni.

3.   Mintavételi terv és a minta mérete

3.1.   A vágóhidak szintjén

a)   Mintavételi terv:

A vágóhídi mintavételi tervük kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik az EFSA-nak a zoonózisbaktériumok és kommenzális baktériumok antimikrobiális rezisztenciájának összehangolt nyomon követése céljából végzett véletlenszerű mintavételre vonatkozó technikai specifikációit (1).

A tagállamok biztosítják a vakbéltartalomból vett minták arányos rétegzett mintavételét a tagállam adott háziállat-populációjának legalább 60 %-át feldolgozó vágóhidakon, a minták ellenőrzési időszak alatti egyenletes eloszlásával, valamint – amennyire lehetséges – az egyes hónapok mintavételi napjainak véletlenszerű kiválasztását. A mintákat véletlenszerűen kiválasztott járványügyi egységekből vett egészséges állatokból kell venni. A brojlerek és hízópulykák esetében a járványügyi egység az állomány. A hízósertések és az egyévesnél fiatalabb szarvasmarhafélék esetében a járványügyi egység a vágási tétel. Évente csak egy mintát kell venni ugyanabból a járványügyi egységből. Minden mintát egy, a járványügyi egységből véletlenszerűen kiválasztott hasított testből kell venni. A brojlercsirkék esetében azonban minden mintát tíz, a járványügyi egységből véletlenszerűen kiválasztott hasított testből kell venni.

A vágóhidanként gyűjtött minták számának arányosnak kell lennie a mintavételi tervben szereplő egyes vágóhidak éves forgalmával.

b)   Mintaméret:

A bakteriális izolátumok 4.1. pontban említett előírt minimális számának vizsgálata érdekében a tagállamok évente elegendő számú, az 1. a) pont ii. és iii. alpontjában, az 1. b) pontban és az 1. c) pont i–iv. alpontjában említett mintát vesznek, figyelembe véve a vizsgált állatpopulációban megfigyelt baktériumfajok becsült előfordulási gyakoriságát.

Ettől eltérve, ha a vizsgált állatpopulációban a megfigyelt baktériumfajok előfordulási gyakorisága ismerten 30 %-nál alacsonyabb vagy azzal egyenlő, vagy ha ez az előfordulási gyakoriság a nyomon követés első évében nem ismert, vagy ha a mintavételre rendelkezésre álló járványügyi egységek száma nem elegendő az ugyanazon egységekből történő ismételt mintavétel elkerülésére, a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az évente veendő minták számát 300-ra korlátozzák. Ez az éves szám a bakteriális izolátumok/állatpopulációk minden egyes egyedi kombinációja esetében tovább csökkenthető 150-re, amennyiben a tagállamok éves nemzeti termelése kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhús, kevesebb mint 100 000 tonna pulykahús, kevesebb mint 100 000 tonna sertéshús vagy kevesebb mint 50 000 tonna szarvasmarhahús. Az éves mintaszám korlátozásának lehetőségével élő tagállamoknak e döntésüket dokumentált bizonyítékokra – például felmérések eredményeire – kell alapozniuk, és e bizonyítékokat a csökkentett mintavétel első alkalommal történő végrehajtása előtt be kell nyújtaniuk a Bizottságnak.

A tagállamok évente legalább 300 mintát vesznek az 1. d) pont i–iv. alpontjában említett minden egyes állatpopulációból. Ettől eltérve a tagállamok, amennyiben éves nemzeti termelésük kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhús, kevesebb mint 100 000 tonna pulykahús, kevesebb mint 100 000 tonna sertéshús vagy kevesebb mint 50 000 tonna szarvasmarhahús, dönthetnek úgy, hogy minden egyes vizsgált állatpopuláció esetében a 300 minta helyett legalább 150 mintát vesznek.

3.2.   Kiskereskedelmi szinten

a)   Mintavételi terv:

A kiskereskedelmi mintavételi tervük kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik az EFSA-nak a zoonózisbaktériumok és kommenzális baktériumok antimikrobiális rezisztenciájának összehangolt nyomon követése céljából végzett véletlenszerű mintavételre vonatkozó technikai specifikációit (2).

A tagállamok biztosítják, hogy a kiskereskedelmi szinten a friss húsból vett mintákból az élelmiszer származása alapján történő előzetes mintaválogatás nélkül, arányos rétegzett mintavételt végeznek, és a minták számát a földrajzi régió lakosságszámával arányosan állapítják meg. Biztosítják továbbá a friss húsból való mintavételek egyenletes eloszlását az ellenőrzési év során, és – amennyire lehetséges – az egyes hónapok mintavételi napjainak véletlenszerű kiválasztását. Az egy adott napon mintavételre kerülő tételeket véletlenszerűen kell kiválasztani.

b)   Mintaméret:

A tagállamok az 1. d) pont v. alpontjában említett minden egyes frisshús-kategóriából 300 mintát vesznek. Ettől eltérve a tagállamok, amennyiben éves termelésük kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhús, kevesebb mint 100 000 tonna pulykahús, kevesebb mint 100 000 tonna sertéshús vagy kevesebb mint 50 000 tonna szarvasmarhahús, dönthetnek úgy, hogy a friss hús minden egyes vizsgált kategóriája esetében a 300 minta helyett legalább 150 mintát vesznek.

3.3.   Határállomások szintjén

a)   Mintavételi terv:

A határállomási mintavételi tervük kidolgozásakor a tagállamok figyelembe veszik az EFSA-nak a zoonózisbaktériumok és kommenzális baktériumok antimikrobiális rezisztenciájának összehangolt nyomon követése céljából végzett véletlenszerű mintavételre vonatkozó technikai specifikációit (3).

A tagállamok biztosítják határállomásonként és származási országonként a szállítmányokból és a húsmintákból történő arányos rétegzett mintavételt, valamint a behozott friss hús szállítmányaiból a határállomások szintjén történő mintavételnek az ellenőrzési év során való egyenletes elosztását. A mintavételi tervnek tartalmaznia kell a friss hús tekintetében kijelölt valamennyi határállomást. Az egy adott napon mintavételre kerülő szállítmányokat véletlenszerűen kell kiválasztani, és a mintavételre kiválasztott szállítmányból véletlenszerűen kell mintát venni. Ha egy szállítmány különböző tételekből áll, a mintákat különböző tételekből kell venni. A mintákat nem szabad egyesíteni.

b)   Mintaméret:

Az 1. a) pont iv. alpontjában, az 1. c) pont v. alpontjában és az 1. d) pont vi. alpontjában említett egyes frisshús-kategóriából évente veendő minták megfelelő számát a tagállamok az 1. táblázatban meghatározott indikatív mintavételi gyakoriságok alapján határozzák meg.

1. táblázat

A behozatalkor történő antimikrobiálisrezisztencia-vizsgálatnak alávetendő friss hús: indikatív mintavételi gyakoriság

| A friss hús típusa | Ajánlott éves mintavételi gyakoriság a határállomásokra érkező szállítmányok tekintetében |
| --- | --- |
| Brojlerhús | 3 % |
| Pulykahús | 15 % |
| Sertéshús | 10 % |
| Szarvasmarhafélék húsa | 2 % |

A friss hús típusa

Ajánlott éves mintavételi gyakoriság a határállomásokra érkező szállítmányok tekintetében

Brojlerhús

3 %

Pulykahús

15 %

Sertéshús

10 %

Szarvasmarhafélék húsa

2 %

4.   Antimikrobiális érzékenységi vizsgálat

4.1.   A vizsgálandó izolátumok száma

A tagállamoknak évente meg kell vizsgálniuk az alábbi számú izolátum antimikrobiális érzékenységét, és biztosítaniuk kell, hogy ugyanazon járványügyi egységből baktériumfajonként/Salmonella szerotípusonként évente legfeljebb egy izolátum vizsgálatára kerüljön sor:

A Salmonella spp. tekintetében:

| — | legfeljebb 170, az 1. a) pont i. alpontjában említett mintákból nyert izolátum. Amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett 85 izolátumban állapítják meg a felső határt. Az izolátumokat egészséges állatokból kell nyerni. Amennyiben egy tagállamban az állatpopulációnként évente rendelkezésre álló izolátumok száma meghaladja a felső határt, az ezen izolátumokból való véletlenszerű kiválasztást úgy kell elvégezni, hogy biztosított legyen a földrajzi reprezentativitás, és – amennyiben lehetséges – a mintavételi időpontok éves megoszlása egyenletes legyen. Ha az évente rendelkezésre álló izolátumok száma alacsonyabb a felső határértéknél, valamennyi izolátumot meg kell vizsgálni; |
| --- | --- |

—

legfeljebb 170, az 1. a) pont i. alpontjában említett mintákból nyert izolátum. Amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett 85 izolátumban állapítják meg a felső határt. Az izolátumokat egészséges állatokból kell nyerni. Amennyiben egy tagállamban az állatpopulációnként évente rendelkezésre álló izolátumok száma meghaladja a felső határt, az ezen izolátumokból való véletlenszerű kiválasztást úgy kell elvégezni, hogy biztosított legyen a földrajzi reprezentativitás, és – amennyiben lehetséges – a mintavételi időpontok éves megoszlása egyenletes legyen. Ha az évente rendelkezésre álló izolátumok száma alacsonyabb a felső határértéknél, valamennyi izolátumot meg kell vizsgálni;

| — | legalább 170, az 1. pont a) ii. alpontjában említett mintákból nyert izolátum, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum. Ettől eltérve, amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna sertéshúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vizsgálnak meg; |
| --- | --- |

—

legalább 170, az 1. pont a) ii. alpontjában említett mintákból nyert izolátum, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum. Ettől eltérve, amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna sertéshúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vizsgálnak meg;

| — | legalább 170, az 1. pont a) iii. alpontjában említett mintákból nyert izolátum, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum; |
| --- | --- |

—

legalább 170, az 1. pont a) iii. alpontjában említett mintákból nyert izolátum, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum;

| — | az 1. a) pont iv. alpontjában említett mintákból nyert összes izolátum. |
| --- | --- |

—

az 1. a) pont iv. alpontjában említett mintákból nyert összes izolátum.

A C. coli és a C. jejuni tekintetében:

| — | az országosan legelterjedtebb Campylobacter fajokból (a C. coli és C. jejuni közül) legalább 170, az 1. pont b) i. vagy iii. alpontjában említett mintákból nyert izolátum, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum. Ettől eltérve, amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vizsgálnak meg; |
| --- | --- |

—

az országosan legelterjedtebb Campylobacter fajokból (a C. coli és C. jejuni közül) legalább 170, az 1. pont b) i. vagy iii. alpontjában említett mintákból nyert izolátum, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum. Ettől eltérve, amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vizsgálnak meg;

| — | az országosan kevésbé elterjedt Campylobacter fajokból (a C. coli és a C. jejuni közül) legfeljebb 170 izolátum, amelyeket a legelterjedtebb Campylobacter fajok 1. pont b) i–iii. alpontjában említett mintákból nyert izolátumainak kinyerése során azonosítottak; |
| --- | --- |

—

az országosan kevésbé elterjedt Campylobacter fajokból (a C. coli és a C. jejuni közül) legfeljebb 170 izolátum, amelyeket a legelterjedtebb Campylobacter fajok 1. pont b) i–iii. alpontjában említett mintákból nyert izolátumainak kinyerése során azonosítottak;

| — | a C. coli legalább 170, az 1. pont b) iv. alpontjában említett mintákból nyert izolátuma, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum. Ettől eltérve, amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna sertéshúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vizsgálnak meg. |
| --- | --- |

—

a C. coli legalább 170, az 1. pont b) iv. alpontjában említett mintákból nyert izolátuma, vagy – a 3.1. pont b) alpontjának második bekezdésében említett eltéréssel élő tagállamok esetében – az e mintákból nyert valamennyi izolátum. Ettől eltérve, amennyiben a tagállamok évente kevesebb mint 100 000 tonna sertéshúst állítanak elő, dönthetnek úgy, hogy 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vizsgálnak meg.

Az indikátor kommenzális E. coli tekintetében:

| — | legalább 170, az 1. pont c) i–iv. alpontjában említett mintákból nyert izolátum. Ettől eltérve a tagállamok, amennyiben éves nemzeti termelésük kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhús, kevesebb mint 100 000 tonna pulykahús, kevesebb mint 100 000 tonna sertéshús, dönthetnek úgy, hogy minden egyes vizsgált állatpopuláció esetében a 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vesznek; |
| --- | --- |

—

legalább 170, az 1. pont c) i–iv. alpontjában említett mintákból nyert izolátum. Ettől eltérve a tagállamok, amennyiben éves nemzeti termelésük kevesebb mint 100 000 tonna brojlerhús, kevesebb mint 100 000 tonna pulykahús, kevesebb mint 100 000 tonna sertéshús, dönthetnek úgy, hogy minden egyes vizsgált állatpopuláció esetében a 170 izolátum helyett legalább 85 izolátumot vesznek;

| — | az 1. pont c) v. alpontjában említett mintákból nyert összes izolátum. |
| --- | --- |

—

az 1. pont c) v. alpontjában említett mintákból nyert összes izolátum.

Az ESBL-, AmpC- és CP-termelő E. coli tekintetében:

| — | az 1. pont d) alpontjában említett mintákból nyert összes izolátum. |
| --- | --- |

—

az 1. pont d) alpontjában említett mintákból nyert összes izolátum.

4.2.   Analitikai módszerek a kimutatáshoz és az antimikrobiális érzékenység vizsgálatához

A tagállamok a Salmonella spp., a C. coli, a C. jejuni, az indikátor kommenzális E. coli, az E. faecalis és az E. faecium antimikrobiális érzékenységének meghatározását a 2., 3. és 4. táblázatban megadott járványügyi határértékek és koncentrációtartományok felhasználásával végzik.

Minden olyan, a 2. táblázat szerint vizsgált E. coli és Salmonella izolátumot, amely cefotaximmal, ceftazidimmal vagy meropenemmel szembeni rezisztenciát mutat, tovább kell vizsgálni az antimikrobiális anyagok második paneljével, az 5. táblázatnak megfelelően.

Az ESBL-t, AmpC-t és/vagy CP-t termelő E. coli egyedi nyomon követésére a tagállamok az 5. pontban említett módszereket alkalmazzák.

Az antimikrobiális érzékenységi vizsgálatot a 3. cikk (2) bekezdésében említett laboratóriumok végzik el. A vizsgálatot az ISO 20776-1:2019 referencia-módszer szerinti leves mikrohígításos módszerrel kell elvégezni.

2. táblázat

Az antimikrobiális rezisztencia nyomon követése során vizsgált antimikrobiális szerek panelje, valamint EUCAST-határértékek a Salmonella spp. és az indikátor kommenzális E. coli vonatkozásában vizsgálandó rezisztencia és koncentrációtartományok tekintetében (Első panel)

| Antimikrobiális szer | Az antimikrobiális szer osztálya | Faj | Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L) | Koncentrációtartomány (mg/L)
  (zárójelben a források száma) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Határérték |
| Amikacin | Aminoglikozid | Salmonella | > 4 (*) | > 16 | 4–128 (6) |
| E. coli | > 8 | > 16 |
| Ampicillin | Penicillin | Salmonella | > 8 | > 8 | 1–32 (6) |
| E. coli | > 8 | > 8 |
| Azitromicin | Makrolid | Salmonella | n.a. | n.a. | 2–64 (6) |
| E. coli | n.a. | n.a. |
| Cefotaxim | Cefalosporin | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–4 (5) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Ceftazidim | Cefalosporin | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Kloramfenikol | Fenikol | Salmonella | > 16 | > 8 | 8–64 (4) |
| E. coli | > 16 | > 8 |
| Ciprofloxacin | Fluorkinolon | Salmonella | > 0,06 | > 0,06 | 0,015–8 (10) |
| E. coli | > 0,06 | > 0,5 |
| Kolisztin | Polimixin | Salmonella | n.a. | > 2 | 1–16 (5) |
| E. coli | > 2 | > 2 |
| Gentamicin | Aminoglikozid | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,5–16 (6) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| Meropenem | Karbapenem | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Nalidixsav | Kinolon | Salmonella | > 8 | n.a. | 4–64 (5) |
| E. coli | > 8 | n.a. |
| Szulfametoxazol | Folátútvonal-antagonista | Salmonella | n.a. | n.a. | 8–512 (7) |
| E. coli | > 64 | n.a. |
| Tetraciklin | Tetraciklin | Salmonella | > 8 | n.a. | 2–32 (5) |
| E. coli | > 8 | n.a. |
| Tigeciklin | Glicilciklin | Salmonella | n.a. | n.a. | 0,25–8 (6) |
| E. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Trimetoprim | Folátútvonal-antagonista | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–16 (7) |
| E. coli | > 2 | > 4 |
| n.a.: nincs adat. |

Antimikrobiális szer

Az antimikrobiális szer osztálya

Faj

Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L)

Koncentrációtartomány (mg/L)

(zárójelben a források száma)

ECOFF

Határérték

Amikacin

Aminoglikozid

Salmonella

> 4 (*)

> 16

4–128 (6)

E. coli

> 8

> 16

Ampicillin

Penicillin

Salmonella

> 8

> 8

1–32 (6)

E. coli

> 8

> 8

Azitromicin

Makrolid

Salmonella

n.a.

n.a.

2–64 (6)

E. coli

n.a.

n.a.

Cefotaxim

Cefalosporin

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–4 (5)

E. coli

> 0,25

> 2

Ceftazidim

Cefalosporin

Salmonella

> 2

> 4

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 4

Kloramfenikol

Fenikol

Salmonella

> 16

> 8

8–64 (4)

E. coli

> 16

> 8

Ciprofloxacin

Fluorkinolon

Salmonella

> 0,06

> 0,06

0,015–8 (10)

E. coli

> 0,06

> 0,5

Kolisztin

Polimixin

Salmonella

n.a.

> 2

1–16 (5)

E. coli

> 2

> 2

Gentamicin

Aminoglikozid

Salmonella

> 2

> 4

0,5–16 (6)

E. coli

> 2

> 4

Meropenem

Karbapenem

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Nalidixsav

Kinolon

Salmonella

> 8

n.a.

4–64 (5)

E. coli

> 8

n.a.

Szulfametoxazol

Folátútvonal-antagonista

Salmonella

n.a.

n.a.

8–512 (7)

E. coli

> 64

n.a.

Tetraciklin

Tetraciklin

Salmonella

> 8

n.a.

2–32 (5)

E. coli

> 8

n.a.

Tigeciklin

Glicilciklin

Salmonella

n.a.

n.a.

0,25–8 (6)

E. coli

> 0,5

> 0,5

Trimetoprim

Folátútvonal-antagonista

Salmonella

> 2

> 4

0,25–16 (7)

E. coli

> 2

> 4

n.a.: nincs adat.

3. táblázat

Az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésében alkalmazott antimikrobiális szerek panele, valamint értelmezési EUCAST-határértékek a C. jejuni és a C. coli vonatkozásában vizsgálandó rezisztencia és koncentrációtartományok tekintetében

| Antimikrobiális szer | Az antimikrobiális szer osztálya | Faj | Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L) | Koncentrációtartomány (mg/L)
  (zárójelben a források száma) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Határérték |
| Kloramfenikol | Fenikol | C. jejuni | > 16 | n.a. | 2–64 (6) |
| C. coli | > 16 | n.a. |
| Ciprofloxacin | Fluorkinolon | C. jejuni | > 0,5 | > 0,5 | 0,12–32 (9) |
| C. coli | > 0,5 | > 0,5 |
| Ertapenem | Karbapenem | C. jejuni | n.a. | n.a. | 0,125–4 (6) |
| C. coli | n.a. | n.a. |
| Eritromicin | Makrolid | C. jejuni | > 4 | > 4 | 1–512 (10) |
| C. coli | > 8 | > 8 |
| Gentamicin | Aminoglikozid | C. jejuni | > 2 | n.a. | 0,25–16 (7) |
| C. coli | > 2 | n.a. |
| Tetraciklin | Tetraciklin | C. jejuni | > 1 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| C. coli | > 2 | > 2 |
| n.a.: nincs adat |

Antimikrobiális szer

Az antimikrobiális szer osztálya

Faj

Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L)

Koncentrációtartomány (mg/L)

(zárójelben a források száma)

ECOFF

Határérték

Kloramfenikol

Fenikol

C. jejuni

> 16

n.a.

2–64 (6)

C. coli

> 16

n.a.

Ciprofloxacin

Fluorkinolon

C. jejuni

> 0,5

> 0,5

0,12–32 (9)

C. coli

> 0,5

> 0,5

Ertapenem

Karbapenem

C. jejuni

n.a.

n.a.

0,125–4 (6)

C. coli

n.a.

n.a.

Eritromicin

Makrolid

C. jejuni

> 4

> 4

1–512 (10)

C. coli

> 8

> 8

Gentamicin

Aminoglikozid

C. jejuni

> 2

n.a.

0,25–16 (7)

C. coli

> 2

n.a.

Tetraciklin

Tetraciklin

C. jejuni

> 1

> 2

0,5–64 (8)

C. coli

> 2

> 2

n.a.: nincs adat

4. táblázat

Az antimikrobiális rezisztencia nyomon követésében alkalmazott antimikrobiális szerek panele, valamint EUCAST-határértékek az E. faecalis és E. faecium vonatkozásában vizsgálandó rezisztencia és koncentrációtartományok tekintetében

| Antimikrobiális szer | Az antimikrobiális szer osztálya | Faj | Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L) | Koncentrációtartomány (mg/L)
  (zárójelben a források száma) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Határérték |
| Ampicillin | Penicillin | E. faecalis | > 4 | > 8 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 8 |
| Kloramfenikol | Fenikol | E. faecalis | > 32 | n.a. | 4–128 (6) |
| E. faecium | > 32 | n.a. |
| Ciprofloxacin | Fluorkinolon | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Daptomicin | Lipopeptid | E. faecalis | > 4 | n.a. | 0,25–32 (8) |
| E. faecium | > 8 | n.a. |
| Eritromicin | Makrolid | E. faecalis | > 4 | n.a. | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | n.a. |
| Gentamicin | Aminoglikozid | E. faecalis | > 64 | n.a. | 8–1024 (8) |
| E. faecium | > 32 | n.a. |
| Linzolid | Oxazolidinon | E. faecalis | > 4 | > 4 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| Kvinuprisztin/Dalfoprisztin | Sztreptogramin | E. faecalis | n.a. | n.a. | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | n.a. | > 4 |
| Teikoplanin | Glikopeptid | E. faecalis | > 2 | > 2 | 0,5–64 (8) |
| E. faecium | > 2 | > 2 |
| Tetraciklin | Tetraciklin | E. faecalis | > 4 | n.a. | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | n.a. |
| Tigeciklin | Glicilciklin | E. faecalis | > 0,25 | > 0,25 | 0,03–4 (8) |
| E. faecium | > 0,25 | > 0,25 |
| Vankomicin | Glikopeptid | E. faecalis | > 4 | > 4 | 1–128 (8) |
| E. faecium | > 4 | > 4 |
| n.a.: nincs adat |

Antimikrobiális szer

Az antimikrobiális szer osztálya

Faj

Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L)

Koncentrációtartomány (mg/L)

(zárójelben a források száma)

ECOFF

Határérték

Ampicillin

Penicillin

E. faecalis

> 4

> 8

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 8

Kloramfenikol

Fenikol

E. faecalis

> 32

n.a.

4–128 (6)

E. faecium

> 32

n.a.

Ciprofloxacin

Fluorkinolon

E. faecalis

> 4

> 4

0,12–16 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Daptomicin

Lipopeptid

E. faecalis

> 4

n.a.

0,25–32 (8)

E. faecium

> 8

n.a.

Eritromicin

Makrolid

E. faecalis

> 4

n.a.

1–128 (8)

E. faecium

> 4

n.a.

Gentamicin

Aminoglikozid

E. faecalis

> 64

n.a.

8–1024 (8)

E. faecium

> 32

n.a.

Linzolid

Oxazolidinon

E. faecalis

> 4

> 4

0,5–64 (8)

E. faecium

> 4

> 4

Kvinuprisztin/Dalfoprisztin

Sztreptogramin

E. faecalis

n.a.

n.a.

0,5–64 (8)

E. faecium

n.a.

> 4

Teikoplanin

Glikopeptid

E. faecalis

> 2

> 2

0,5–64 (8)

E. faecium

> 2

> 2

Tetraciklin

Tetraciklin

E. faecalis

> 4

n.a.

1–128 (8)

E. faecium

> 4

n.a.

Tigeciklin

Glicilciklin

E. faecalis

> 0,25

> 0,25

0,03–4 (8)

E. faecium

> 0,25

> 0,25

Vankomicin

Glikopeptid

E. faecalis

> 4

> 4

1–128 (8)

E. faecium

> 4

> 4

n.a.: nincs adat

5.   ESBL-t, AmpC-t vagy karbapenemázt termelő E. coli specifikus nyomon követése

5.1.   A feltételezhetően ESBL-t, AmpC-t vagy karbapenemázt termelő E. coli kimutatására szolgáló módszerek

A 3. cikk (2) bekezdésében említett laboratóriumoknak az 1. pont d) alpontja szerint gyűjtött vakbél- és frisshús-mintákban a feltételezhetően ESBL-t, AmpC-t vagy CP-t termelő E. coli-t tartalmazó minták arányának becslése céljából az EURL-AMR protokolljaiban (4) részletezett kimutatási módszereket kell alkalmazniuk.

A fent említett módszerekkel azonosított valamennyi feltételezett ESBL-, AmpC- vagy CP-termelő E. coli-izolátumot meg kell vizsgálni az antimikrobiális anyagok 2., illetve 5. táblázatnak megfelelő első és második paneljével.

5. táblázat

A cefotaximmal, a ceftazidimmel vagy a meropenemmel szemben rezisztens Salmonella spp. és E. coli izolátumainak vizsgálatára szolgáló antimikrobiális szerek panelje, EUCAST epidemiológiai határértékek (ECOFF-ok), a klinikai rezisztencia határérték-koncentrációi és a koncentrációtartományok – (Második panel)

| Antimikrobiális szer | Az antimikrobiális szer osztálya | Faj | Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L) | Koncentrációtartomány (mg/L)
  (zárójelben a források száma) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECOFF | Határérték |
| Cefepim | Cefalosporin | Salmonella | n.a. | > 4 | 0,06–32 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 4 |
| Cefotaxim | Cefalosporin | Salmonella | > 0,5 | > 2 | 0,25–64 (9) |
| E. coli | > 0,25 | > 2 |
| Cefotaxim + klavulánsav | Cefalosporin és béta-laktamáz inhibitor kombinációja | Salmonella | n.a. | n.a. | 0,06–64 (11) |
| E. coli | > 0,25 | n.a. |
| Cefoxitin | Cefamicin | Salmonella | > 8 | n.a. | 0,5–64 (8) |
| E. coli | > 8 | n.a. |
| Ceftazidim | Cefalosporin | Salmonella | > 2 | > 4 | 0,25–128 (10) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Cefotaxim + klavulánsav | Cefalosporin és béta-laktamáz inhibitor kombinációja | Salmonella | n.a. | n.a. | 0,125–128 (11) |
| E. coli | > 0,5 | n.a. |
| Ertapenem | Karbapenem | Salmonella | n.a. | > 0,5 | 0,015–2 (8) |
| E. coli | n.a. | > 0,5 |
| Imipenem | Karbapenem | Salmonella | > 1 | > 4 | 0,12–16 (8) |
| E. coli | > 0,5 | > 4 |
| Meropenem | Karbapenem | Salmonella | > 0,125 | > 8 | 0,03–16 (10) |
| E. coli | > 0,125 | > 8 |
| Temocillin | Penicillin | Salmonella | > n.a. | n.a. | 0,5–128 (9) |
| E. coli | > 16 | n.a. |
| n.a.: nincs adat |

Antimikrobiális szer

Az antimikrobiális szer osztálya

Faj

Az antimikrobiális rezisztencia értelmezési határértékei (mg/L)

Koncentrációtartomány (mg/L)

(zárójelben a források száma)

ECOFF

Határérték

Cefepim

Cefalosporin

Salmonella

n.a.

> 4

0,06–32 (10)

E. coli

> 0,125

> 4

Cefotaxim

Cefalosporin

Salmonella

> 0,5

> 2

0,25–64 (9)

E. coli

> 0,25

> 2

Cefotaxim + klavulánsav

Cefalosporin és béta-laktamáz inhibitor kombinációja

Salmonella

n.a.

n.a.

0,06–64 (11)

E. coli

> 0,25

n.a.

Cefoxitin

Cefamicin

Salmonella

> 8

n.a.

0,5–64 (8)

E. coli

> 8

n.a.

Ceftazidim

Cefalosporin

Salmonella

> 2

> 4

0,25–128 (10)

E. coli

> 0,5

> 4

Cefotaxim + klavulánsav

Cefalosporin és béta-laktamáz inhibitor kombinációja

Salmonella

n.a.

n.a.

0,125–128 (11)

E. coli

> 0,5

n.a.

Ertapenem

Karbapenem

Salmonella

n.a.

> 0,5

0,015–2 (8)

E. coli

n.a.

> 0,5

Imipenem

Karbapenem

Salmonella

> 1

> 4

0,12–16 (8)

E. coli

> 0,5

> 4

Meropenem

Karbapenem

Salmonella

> 0,125

> 8

0,03–16 (10)

E. coli

> 0,125

> 8

Temocillin

Penicillin

Salmonella

> n.a.

n.a.

0,5–128 (9)

E. coli

> 16

n.a.

n.a.: nincs adat

5.2.   Az ESBL- vagy AmpC-termelő E. coli arányának felmérésére szolgáló mennyiségi módszer

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy felmérik az ESBL-t vagy AmpC-t termelő E. coli arányát a mintában jelen lévő összes E. coli-izolátumhoz képest. Ebben az esetben, az EURL-AMR protokolljaival (5) összhangban, hígításos módszerek alkalmazásával, majd azt követően szelektív és nem szelektív táptalajon lemeztenyésztés elvégzésével meg kell állapítani az ESBL-t vagy AmpC-t termelő E. coli-k és az összes E. coli-k számát.

6.   Alternatív módszer

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az ESBL-t, AmpC-t vagy CP-t termelő E. coli 5. pont szerinti specifikus nyomon követéséhez az antimikrobiális anyagok 2. és 5. táblázat szerinti vizsgálópaneljeit felhasználó leves mikrohígítás alternatívájaként engedélyezik a teljes genomszekvenálás használatát. A cefotaximmal, ceftazidimmal vagy meropenemmel szemben rezisztenciát mutató E. coli és Salmonella-izolátumok 4.2. ponttal összhangban történő további vizsgálata során az antimikrobiális anyagok 5. táblázat szerinti vizsgálópaneljét felhasználó leves mikrohígítás alternatívájaként is engedélyezhetik a teljes genomszekvenálás módszerét.

Az alternatív módszerként a teljes genomszekvenálást alkalmazó laboratóriumoknak az EURL-AMR protokolljai (6) szerint kell eljárniuk.

7.   Minőség-ellenőrzés, az izolátumok tárolása és a megerősítő vizsgálatok

A tagállamok biztosítják, hogy a 3. cikk (2) bekezdésében említett laboratóriumok olyan minőségbiztosítási rendszerben vegyenek részt, amely nemzeti vagy uniós szintű és az antimikrobiális rezisztencia összehangolt nyomon követése céljából a célfajok azonosítására, az altípusok meghatározására és a gyűjtött baktériumok antimikrobiális érzékenységi vizsgálatára vonatkozó jártassági vizsgálatot is magában foglal.

Az ellenálló izolátumokat a laboratóriumok – 80 °C hőmérsékleten, legalább öt éven keresztül tárolják. Más tárolási hőmérséklet akkor alkalmazható, ha biztosítja a törzsek életképességét és tulajdonságainak változatlanságát.

Amennyiben az EFSA és az EURL-AMR tudományos szempontból azt relevánsnak ítéli, a 3. cikk (2) bekezdésében említett laboratóriumok az EURL-AMR-nek megerősítő vizsgálat céljából elküldik a 4., 5. és 6. pontnak megfelelően megvizsgált izolátumokat.

B. RÉSZ

Jelentéstétel

1.   Az adatok jelentésére vonatkozó általános követelmények

A tagállamok minden egyes izolátumra vonatkozóan jelentéstervezetet készítenek, és abba belefoglalják a 2. pontban említett információkat, külön-külön figyelembe véve az A. rész 1. pontjában említett minden egyes baktériumfaj és állatpopuláció-kombinációt, valamint baktériumfaj- és élelmiszer-kombinációt. A tagállamok az antimikrobiális rezisztenciának az e határozatban előírt összehangolt nyomon követéséből származó eredményeket az EFSA által biztosított adatszótár és elektronikus adatgyűjtési formanyomtatványok használatának segítségével, izolátumalapú adatok formájában nyújtják be. A tagállamok állatállományonként és élelmiszer-kategóriánként bemutatják a mintavételi terveket, a rétegezési és a véletlenítési eljárásokat.

Amennyiben az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését antimikrobiális érzékenységi vizsgálattal végzik, a tagállamok jelentést tesznek a 2.1. pont szerinti információkról.

Amennyiben az antimikrobiális rezisztencia nyomon követését teljes genomszekvenálással végzik, a tagállamok jelentést tesznek a 2.2. pont szerinti információkról.

Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy önkéntes alapon gyűjtött adatokat szolgáltatnak az EFSA-nak, ezeket az adatokat a kötelezően gyűjtendő adatoktól elkülönítve kell jelenteniük.

2.   Jelentési adatkészlet

2.1.   Jelentéstétel az antimikrobiális érzékenységi vizsgálat eredményeiről

Minden külön izolátumra vonatkozóan az alábbi információkat kell közölni:

| — | Az izolátum egyedi azonosítója vagy kódja |
| --- | --- |

—

Az izolátum egyedi azonosítója vagy kódja

| — | Baktériumfaj |
| --- | --- |

—

Baktériumfaj

| — | Szerotípus (Salmonella spp. esetén) |
| --- | --- |

—

Szerotípus (Salmonella spp. esetén)

| — | Élelmiszer-termelő állatállomány vagy élelmiszer-kategória |
| --- | --- |

—

Élelmiszer-termelő állatállomány vagy élelmiszer-kategória

| — | A mintavétel időpontja |
| --- | --- |

—

A mintavétel időpontja

| — | A minta típusa |
| --- | --- |

—

A minta típusa

| — | A határállomás kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszerének (TRACES) kódja (kizárólag importált hús vizsgálata esetén) |
| --- | --- |

—

A határállomás kereskedelem-ellenőrzési és szakértői rendszerének (TRACES) kódja (kizárólag importált hús vizsgálata esetén)

| — | A szállítmány közös egészségügyi beléptetési okmányának (CHED) hivatkozási száma (kizárólag importált hús vizsgálata esetén) |
| --- | --- |

—

A szállítmány közös egészségügyi beléptetési okmányának (CHED) hivatkozási száma (kizárólag importált hús vizsgálata esetén)

| — | A szállítmány származási országa (csak importált hús vizsgálata esetén) |
| --- | --- |

—

A szállítmány származási országa (csak importált hús vizsgálata esetén)

| — | A mintavétel végrehajtója |
| --- | --- |

—

A mintavétel végrehajtója

| — | Mintavételi stratégia |
| --- | --- |

—

Mintavételi stratégia

| — | A mintavétel időpontja |
| --- | --- |

—

A mintavétel időpontja

| — | Az elemzés kezdetének időpontja (elkülönítés) |
| --- | --- |

—

Az elemzés kezdetének időpontja (elkülönítés)

| — | Az izolátum antimikrobiális érzékenységi vizsgálatát végző laboratórium által az izolátumnak adott azonosító vagy kód |
| --- | --- |

—

Az izolátum antimikrobiális érzékenységi vizsgálatát végző laboratórium által az izolátumnak adott azonosító vagy kód

| — | Az érzékenységi vizsgálat időpontja |
| --- | --- |

—

Az érzékenységi vizsgálat időpontja

| — | Antimikrobiális anyag |
| --- | --- |

—

Antimikrobiális anyag

| — | A minimális gátló koncentráció (MIC) értéke (mg/L-ben) |
| --- | --- |

—

A minimális gátló koncentráció (MIC) értéke (mg/L-ben)

| — | Szinergiavizsgálat klavulánsavval ceftazidim tekintetében |
| --- | --- |

—

Szinergiavizsgálat klavulánsavval ceftazidim tekintetében

| — | Szinergiavizsgálat klavulánsavval cefotaxim tekintetében |
| --- | --- |

—

Szinergiavizsgálat klavulánsavval cefotaxim tekintetében

2.2.   Jelentéstétel a teljes genomszekvenálási vizsgálat eredményeiről

Minden külön izolátumra vonatkozóan az alábbi információkat kell közölni:

| — | Az izolátum egyedi azonosítója vagy kódja |
| --- | --- |

—

Az izolátum egyedi azonosítója vagy kódja

| — | Baktériumfaj |
| --- | --- |

—

Baktériumfaj

| — | Élelmiszer-termelő állatállomány vagy élelmiszer-kategória |
| --- | --- |

—

Élelmiszer-termelő állatállomány vagy élelmiszer-kategória

| — | A mintavétel időpontja |
| --- | --- |

—

A mintavétel időpontja

| — | A minta típusa |
| --- | --- |

—

A minta típusa

| — | A határállomás TRACES-kódja (kizárólag importált hús vizsgálata esetén) |
| --- | --- |

—

A határállomás TRACES-kódja (kizárólag importált hús vizsgálata esetén)

| — | A szállítmány CHED-hivatkozási száma (kizárólag importált hús vizsgálata esetén) |
| --- | --- |

—

A szállítmány CHED-hivatkozási száma (kizárólag importált hús vizsgálata esetén)

| — | A szállítmány származási országa (csak importált hús vizsgálata esetén) |
| --- | --- |

—

A szállítmány származási országa (csak importált hús vizsgálata esetén)

| — | A mintavétel végrehajtója |
| --- | --- |

—

A mintavétel végrehajtója

| — | Mintavételi stratégia |
| --- | --- |

—

Mintavételi stratégia

| — | A mintavétel időpontja |
| --- | --- |

—

A mintavétel időpontja

| — | Az elemzés kezdetének időpontja (elkülönítés) |
| --- | --- |

—

Az elemzés kezdetének időpontja (elkülönítés)

| — | Az izolátum laboratórium által adott azonosítója vagy kódja |
| --- | --- |

—

Az izolátum laboratórium által adott azonosítója vagy kódja

| — | A szekvenálás időpontja |
| --- | --- |

—

A szekvenálás időpontja

| — | A prediktív eszköz verziója |
| --- | --- |

—

A prediktív eszköz verziója

| — | Antimikrobiális rezisztenciát biztosító génekre vonatkozó adatok |
| --- | --- |

—

Antimikrobiális rezisztenciát biztosító génekre vonatkozó adatok

| — | Alkalmazott szekvenálási technológia |
| --- | --- |

—

Alkalmazott szekvenálási technológia

| — | Felhasznált szekvenciakönyvtár |
| --- | --- |

—

Felhasznált szekvenciakönyvtár

---

(1)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3686

(2)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

(*)  előzetes EUCAST határérték

(4)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

(5)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

(6)  https://www.eurl-ar.eu/protocols.aspx

---

| 2020.11.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 387/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 387/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1730 HATÁROZATA

(2020. november 18.)

Írországnak a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/1954 európai parlamenti és tanácsi rendeletben való részvételének megerősítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyvre és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Írország az Európai Bizottságnak küldött 2020. július 29-i levelével értesítést nyújtott be azon szándékára vonatkozóan, hogy elfogadja és magára nézve kötelezőnek tekinti az (EU) 2017/1954 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1). |
| --- | --- |

(1)

Írország az Európai Bizottságnak küldött 2020. július 29-i levelével értesítést nyújtott be azon szándékára vonatkozóan, hogy elfogadja és magára nézve kötelezőnek tekinti az (EU) 2017/1954 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1).

| (2) | Írországnak az említett rendeletben való részvételéhez nem kapcsolódnak különleges feltételek, és nincs szükség átmeneti intézkedésekre. |
| --- | --- |

(2)

Írországnak az említett rendeletben való részvételéhez nem kapcsolódnak különleges feltételek, és nincs szükség átmeneti intézkedésekre.

| (3) | A tartózkodási engedélyeknek az Európai Unió egész területén harmonizált formátumai és közös biztonsági előírásai megkönnyítik a határátlépést, és ezáltal hozzájárulnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megfelelő működéséhez. |
| --- | --- |

(3)

A tartózkodási engedélyeknek az Európai Unió egész területén harmonizált formátumai és közös biztonsági előírásai megkönnyítik a határátlépést, és ezáltal hozzájárulnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megfelelő működéséhez.

| (4) | Ezért Írországnak az (EU) 2017/1954 rendeletben való részvételét meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért Írországnak az (EU) 2017/1954 rendeletben való részvételét meg kell erősíteni.

| (5) | Annak érdekében, hogy Írország a lehető leghamarabb alkalmazhassa az (EU) 2017/1954 rendeletet, e határozatnak a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy Írország a lehető leghamarabb alkalmazhassa az (EU) 2017/1954 rendeletet, e határozatnak a kihirdetését követő napon kell hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Bizottság megerősíti Írországnak az (EU) 2017/1954 rendeletben való részvételét.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1954 rendelete (2017. október 25.) a harmadik országok állampolgárai tartózkodási engedélye egységes formátumának megállapításáról szóló 1030/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 286., 2017.11.1., 9. o.).

1

---

Helyesbítések

| 2020.11.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 387/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 387/23

---

Helyesbítés az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegéhez történő csatlakozását követő fellépéséről szóló, 2019. október 23-i (EU) 2019/1753 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 271., 2019. október 24.
  )

| 1. | A rendelet szövegének egészében a „származási terület szerinti szerződő fél” kifejezés helyébe „származás szerinti szerződő fél” lép, a magyar nyelv toldalékolási szabályainak figyelembevételével. |
| --- | --- |

1.

A rendelet szövegének egészében a „származási terület szerinti szerződő fél” kifejezés helyébe „származás szerinti szerződő fél” lép, a magyar nyelv toldalékolási szabályainak figyelembevételével.

| 2. | A 6. oldalon a 7. cikk első három bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 6. oldalon a 7. cikk első három bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(1)   Amennyiben az 5. cikk értelmében elvégzett értékelés alapján az említett cikkben meghatározott feltételek teljesültek, és amennyiben felszólalás vagy elfogadható felszólalás nem érkezett, a Bizottság – az esetnek megfelelően – végrehajtási jogi aktus útján elutasítja a nem elfogadható felszólalásokat és határoz a földrajzi árujelző oltalmának megadásáról. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Amennyiben az 5. cikk értelmében elvégzett értékelés alapján az említett cikkben meghatározott feltételek nem teljesültek, vagy amennyiben a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott, elfogadható felszólalás érkezett, a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határoz arról, hogy oltalmat ad-e a nemzetközi lajstromba bejegyzett földrajzi árujelzőre. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A 15. cikk (1) bekezdésében említett bizottságok hatáskörén kívül eső termékek földrajzi árujelzői tekintetében az oltalom megadásáról rendelkező határozatot a Bizottság fogadja el.

(3)   A földrajzi árujelző oltalmának az e cikk (1) vagy (2) bekezdése szerinti megadásáról szóló határozatban rögzíteni kell a megadott oltalom hatályát, továbbá az a genfi szöveggel összeegyeztethető feltételeket is tartalmazhat, és ezen belül is mindenekelőtt egy, a genfi szöveg 17. cikkében és a Közös Végrehajtási Szabályzat 14. szabályában meghatározott átmeneti időszakot biztosíthat.”,

helyesen:

„(1)   Amennyiben az 5. cikk értelmében elvégzett értékelés alapján az említett cikkben meghatározott feltételek teljesültek, és amennyiben felszólalás vagy elfogadható felszólalás nem érkezett, a Bizottság – az esetnek megfelelően – végrehajtási jogi aktus útján elutasítja a nem elfogadható felszólalásokat és határoz a földrajzi árujelző oltalmának biztosításáról. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Amennyiben az 5. cikk értelmében elvégzett értékelés alapján az említett cikkben meghatározott feltételek nem teljesültek, vagy amennyiben a 6. cikk (2) bekezdésében meghatározott, elfogadható felszólalás érkezett, a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján határoz a nemzetközi lajstromba bejegyzett földrajzi árujelző oltalmának biztosításáról. Ezt a végrehajtási jogi aktust a 15. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A 15. cikk (1) bekezdésében említett bizottságok hatáskörén kívül eső termékek földrajzi árujelzői tekintetében az oltalom biztosításáról szóló határozatot a Bizottság fogadja el.

(3)   A földrajzi árujelző oltalmának az e cikk (1) vagy (2) bekezdése szerinti biztosításáról szóló határozatban rögzíteni kell a biztosított oltalom hatályát, továbbá az a genfi szöveggel összeegyeztethető feltételeket is tartalmazhat, és ezen belül is mindenekelőtt egy, a genfi szöveg 17. cikkében és a Közös Végrehajtási Szabályzat 14. szabályában meghatározott átmeneti időszakot biztosíthat.”

---

| 2020.11.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 387/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 387/24

---

Függelék

(
  Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja P 52., 1960. augusztus 16.
  )

11. RENDELET

az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI KÖZÖSSÉG TANÁCSA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 79. cikkére;

tekintettel a Bizottság javaslatára;

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére;

mivel a 79. cikk (3) bekezdése értelmében a Tanácsnak meg kell határoznia a 79. cikk (1) bekezdésében említett hátrányos megkülönböztetések megszüntetésére vonatkozó szabályokat a Közösségen belüli közlekedés terén;

mivel a megszüntetéshez meg kell tiltani a fent említett hátrányos megkülönböztetéseket, ideértve a fuvardíjaknak és fuvarozási feltételeknek a díjszabáson keresztül vagy más módon történő olyan meghatározását, amelynek alkalmazása hátrányos megkülönböztetést jelentene;

mivel csak akkor lehet ellenőrizni, hogy milyen fuvardíjakat és fuvarozási feltételeket alkalmaznak, és csak akkor lehet kimutatni a hátrányos megkülönböztetést, ha az árufuvarozással foglalkozó fuvarozók és ügynökök megadják a szükséges információkat, kitöltik az említett információk ellenőrzésére szolgáló fuvarokmányokat és alávetik magukat az ellenőrzésnek;

mivel e rendelkezések betartása érdekében szankciórendszert kell bevezetni, ahol a szankciókat jogorvoslat útján a Szerződés 172. cikke alapján korlátlan hatáskörrel rendelkező Bíróság felülvizsgálhatja,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

E rendelet hatálya az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés I. és III. mellékletében felsorolt áruk kivételével minden olyan áru fuvarozására kiterjed, amelyet a Közösségen belül vasúton, közúton vagy belvízi úton bonyolítanak.

2. cikk

(1)   E rendelet hatálya minden olyan áru fuvarozására kiterjed, amelynek feladási vagy rendeltetési helye valamelyik tagállam területén található, a tagállamok és harmadik országok vagy társult országok közötti áruszállításokat is ideértve.

(2)   E rendeletet csak a Közösség területén belüli útszakaszokra kell alkalmazni.

(3)   E rendelet hatálya akkor is kiterjed a vasúton, közúton vagy belvízi úton bonyolított fuvarozásra, ha az út más szakaszain az árufuvarozáshoz más szállítási módozatot vesznek igénybe.

3. cikk

Ha az azonos szerződés feltételei által szabályozott fuvarozásban több fuvarozó vesz részt egymás után, e rendelet hatálya minden ilyen fuvarozóra kiterjed azokon az útszakaszokon, ahol az adott fuvarozó végzi a fuvarozást.

4. cikk

(1)   Közösségen belüli árufuvarozás terén tilos az olyan megkülönböztetés, amely abban nyilvánul meg, hogy a fuvarozók azonos áruk azonos viszonylatban történő fuvarozása esetén különböző díjakat és feltételeket állapítanak meg a fuvarozott áru származási országa vagy rendeltetési helye alapján.

Ez a tilalom nem érinti a magánjogi szerződések érvényességét.

(2)   Ugyancsak tilos a díjszabáson keresztül vagy más módon úgy meghatározni a fuvardíjakat és feltételeket, hogy azok alkalmazása az (1) bekezdés értelmében hátrányos megkülönböztetést eredményezne.

(3)   Az e cikkben foglalt tilalmak 1961. július 1-jén lépnek hatályba.

5. cikk

(1)   1961. július 1-je előtt a kormányok kötelesek tájékoztatni a Bizottságot minden olyan díjszabásról, illetve a saját területükön alkalmazott formális vagy egyéb, a fuvardíjakra és fuvarozási feltételekre vonatkozó megállapodásról, amelyek szerint azonos árukra azonos viszonylatban az áru származási vagy rendeltetési országától függően különböző fuvardíjakat és feltételeket írnak elő. A később hozott ilyen jellegű intézkedéseket is azonnal be kell jelenteni a Bizottságnak.

(2)   1961. január 1-je előtt a fuvarozással foglalkozó vállalkozások kötelesek megadni kormányaik számára az előző bekezdésben említett díjszabásokra, illetve formális vagy egyéb, a fuvardíjakra és fuvarozási feltételekre vonatkozó megállapodásról szóló információkat, és a később hozott ilyen jellegű intézkedésekről is kötelesek azonnal tájékoztatást adni kormányaik számára.

(3)   E cikk rendelkezései azoknak az áruküldeményeknek a fuvarozására vonatkoznak, amelyek feladási vagy rendeltetési helye valamelyik tagállamon belül található.

6. cikk

(1)   A Közösségen belüli minden egyes áruküldeményt az alábbi adatokat tartalmazó fuvarokmánynak kell kísérnie:

| — | a feladó neve és címe, |
| --- | --- |

—

a feladó neve és címe,

| — | az áru fajtája és tömege, |
| --- | --- |

—

az áru fajtája és tömege,

| — | az áru fuvarozásra történő átvételének helye és dátuma, |
| --- | --- |

—

az áru fuvarozásra történő átvételének helye és dátuma,

| — | az a hely, ahol az árut szolgáltatni kell, |
| --- | --- |

—

az a hely, ahol az árut szolgáltatni kell,

| — | megteendő útvonal vagy távolság, amennyiben ezek a tényezők indokolják a szokásos díjaktól való eltérést, |
| --- | --- |

—

megteendő útvonal vagy távolság, amennyiben ezek a tényezők indokolják a szokásos díjaktól való eltérést,

| — | határátkelőhelyek, adott esetben. |
| --- | --- |

—

határátkelőhelyek, adott esetben.

(2)   A fuvarokmányokat két példányban kell kiállítani, és azokat sorszámmal kell ellátni. Az egyik példánynak az árut kell kísérnie; a másik példányt a fuvarozó köteles sorszám szerint rendezve a fuvarozás időpontjától számított két évig megőrizni. Ez utóbbi példányon szerepelnie kell a teljes és végleges fuvardíjaknak, bármilyen formában alkalmazzák is azokat, valamint a fuvardíjakra és feltételekre kiható engedményeknek vagy egyéb tényezőknek.

(3)   Amennyiben a már létező okmányok is alkalmasak az (1) bekezdésben felsorolt összes információ megadására, és a fuvarozók nyilvántartási és elszámolási rendjével együtt lehetővé teszik a fuvardíjak és fuvarozási feltételek teljes körű ellenőrzését annak megállapítása végett, hogy a Szerződés 79. cikkének (1) bekezdésében említett hátrányos megkülönböztetéseket megszüntették-e vagy elkerülték-e, úgy a fuvarozók részéről nincs szükség új okmányok bevezetésére.

(4)   A fuvarokmányok megfelelő kitöltéséért a fuvarozó felel.

7. cikk

(1)   A 6. cikk rendelkezései 1961. július 1-jén lépnek hatályba.

(2)   A Bizottság azonban az említett időpont előtt és a Tanáccsal való konzultációt követően kiadott rendelet szerint egyes fuvarozási kategóriák esetében legkésőbb 1964. január 1-jéig elhalaszthatja a hatálybalépés időpontját.

8. cikk

A 6. cikk rendelkezései nem terjednek ki:

| a) | az öt tonnát nem meghaladó összsúlyú, egyetlen feladó által egyetlen átvevő számára feladott áruk fuvarozására; |
| --- | --- |

a)

az öt tonnát nem meghaladó összsúlyú, egyetlen feladó által egyetlen átvevő számára feladott áruk fuvarozására;

| b) | az egyetlen tagállamon belül történő olyan árufuvarozásokra, ahol a megtett távolság összességében nem haladja meg a száz kilométert; |
| --- | --- |

b)

az egyetlen tagállamon belül történő olyan árufuvarozásokra, ahol a megtett távolság összességében nem haladja meg a száz kilométert;

| (c) | a tagállamok közötti olyan árufuvarozásra, ahol a megtett távolság összességében nem haladja meg a 30 kilométert. |
| --- | --- |

(c)

a tagállamok közötti olyan árufuvarozásra, ahol a megtett távolság összességében nem haladja meg a 30 kilométert.

9. cikk

A 6. cikk rendelkezési nem terjednek ki az olyan árufuvarozásokra, amelyeket egy vállalkozás saját igényei kielégítésére bonyolít, feltéve hogy:

| — | az árut a vállalkozás tulajdonában lévő vagy a vállalkozás által részletre vásárolt járművel fuvarozzák, amelyet a vállalkozás saját alkalmazottja(i) vezet(nek), |
| --- | --- |

—

az árut a vállalkozás tulajdonában lévő vagy a vállalkozás által részletre vásárolt járművel fuvarozzák, amelyet a vállalkozás saját alkalmazottja(i) vezet(nek),

| — | a fuvarozást a vállalkozás csak melléktevékenységként végzi, |
| --- | --- |

—

a fuvarozást a vállalkozás csak melléktevékenységként végzi,

| — | a fuvarozott áru a vállalkozás tulajdonában van, illetve azt a vállalkozás adta el, vette meg, adta vagy vette kölcsönbe vagy bérbe, állította elő, dolgozta fel vagy javította, |
| --- | --- |

—

a fuvarozott áru a vállalkozás tulajdonában van, illetve azt a vállalkozás adta el, vette meg, adta vagy vette kölcsönbe vagy bérbe, állította elő, dolgozta fel vagy javította,

| — | a fuvarozás célja az áruknak a vállalkozás területére vagy területéről történő, illetve a területén belül vagy azon kívül a saját igényeknek kielégítésére történő szállítása. |
| --- | --- |

—

a fuvarozás célja az áruknak a vállalkozás területére vagy területéről történő, illetve a területén belül vagy azon kívül a saját igényeknek kielégítésére történő szállítása.

10. cikk

Amennyiben 1963. július 1-jéig a Szerződés 74. cikke értelmében és 75. cikkének végrehajtása során a fuvardíjak és fuvarozási feltételek közzétételéről nem születik szabályozás, úgy az ilyen közzététel jellegével, formájával és terjedelmével kapcsolatos határozatot minden egyéb szükséges intézkedéssel együtt a Szerződés 79. cikke (1) és (3) bekezdése szerint és az abban meghatározott korlátok között kell meghozni, figyelembe véve, hogy a határozatoknak és az intézkedéseknek mindenkor összhangban kell állniuk a közös közlekedéspolitikával.

11. cikk

(1)   E rendelet 5. cikkének sérelme nélkül, a kormányok és a vállalkozások a Bizottság kérésére kötelesek megadni a díjszabásokkal, illetve a fuvardíjakról és fuvarozási feltételekről szóló formális vagy egyéb megállapodásokkal kapcsolatos minden szükséges kiegészítő információt.

(2)   A Bizottság legalább egy hónapos határidőt szabhat meg ezen információk megadására.

(3)   Amennyiben a Bizottság információszolgáltatásra szólít fel egy vállalkozást, úgy köteles erről az információkérés egy példányának megküldésével haladéktalanul értesíteni a vállalkozás székhelye szerinti tagállam kormányát.

(4)   Az információt meg lehet tagadni, ha annak kiszolgáltatását a tagállam ellentétesnek tartja alapvető biztonsági érdekeivel.

12. cikk

(1)   Minden olyan fuvarozó, amely az áru származási vagy rendeltetési helye alapján különböző díjakat és feltételeket állapít meg azonos áruk azonos viszonylatban történő fuvarozására, a Bizottság kérésére köteles bizonyítani, hogy eljárása nem sérti az e rendeletben foglalt rendelkezéseket.

(2)   A különböző díjak és feltételek alkalmazása nem jelenti e rendelet megsértését, amennyiben ez kizárólag a fuvarozók közti verseny eredménye, illetve az adott viszonylatban történő fuvarozás sajátosságaiból adódó technikai vagy gazdasági jellegű működési feltételekre vezethető vissza.

13. cikk

(1)   Az árufuvarozással foglalkozó szállítmányozók és az árufuvarozási szolgáltatások közvetítői kormányuk vagy a Bizottság kérésére kötelesek megadni a nyújtott szolgáltatásokkal, valamint az alkalmazott díjakkal és feltételekkel kapcsolatos információkat.

(2)   Ez a követelmény vonatkozik a közvetlen fuvarozási mellékszolgáltatásokat végző vállalkozásokra is, amennyiben a nekik és a fuvarozóknak járó díjakat egy összegben fizetik meg.

(3)   A 11. cikk (2), (3) és (4) bekezdésének rendelkezései az e cikk szerinti információkérésre is vonatkoznak.

14. cikk

(1)   A tagállamok kötelesek ellenőrizni e rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében, 6. és 11. cikkében foglalt kötelezettségek, valamint a 13. cikkben foglalt információszolgáltatási kötelezettség betartását.

Ennek érdekében a Bizottsággal való konzultáció után 1961. július 1-jéig meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket.

(2)   Amennyiben e rendelet végrehajtása megkívánja, a Bizottság tisztségviselőket vagy szakértőket küldhet ki a vállalkozásokhoz, hogy ellenőrizzék az 5., 6., 11. és 13. cikkben foglalt kötelezettségek betartását.

A Bizottság megbízott képviselői ezért az alábbi jogokkal és felhatalmazásokkal rendelkeznek:

| a) | ellenőrizhetik a vállalkozás könyveit és egyéb üzleti nyilvántartásait; |
| --- | --- |

a)

ellenőrizhetik a vállalkozás könyveit és egyéb üzleti nyilvántartásait;

| b) | a helyszínen másolatokat vagy kivonatokat készíthetnek ezekből a könyvekből és nyilvántartásokból; |
| --- | --- |

b)

a helyszínen másolatokat vagy kivonatokat készíthetnek ezekből a könyvekből és nyilvántartásokból;

| c) | beléphetnek a vállalkozás bármely helyiségébe, ingatlanára és járművébe; |
| --- | --- |

c)

beléphetnek a vállalkozás bármely helyiségébe, ingatlanára és járművébe;

| d) | magyarázatot kérhetnek bármiről, ami összefügg a vállalkozás könyveivel és nyilvántartásaival. |
| --- | --- |

d)

magyarázatot kérhetnek bármiről, ami összefügg a vállalkozás könyveivel és nyilvántartásaival.

E jogok gyakorlásához a Bizottság megbízott képviselőinek olyan igazolványt kell felmutatniuk, amelyből kitűnik, hogy fel vannak hatalmazva az e cikk szerinti ellenőrzések elvégzésére. Maguknál kell tartaniuk az ellenőrzendő vállalkozás nevét és a vizsgálat célját tartalmazó írásos megbízást. Az írásos megbízás részleteit, valamint az ellenőrzés végrehajtásával megbízott személyek jogállását kellő időben előre közölni kell az érintett tagállammal.

Az illető állam tisztviselői saját államuk vagy a Bizottság felkérésére segíthetnek a Bizottság megbízott képviselőinek feladataik teljesítésében.

Ha egy vállalkozás nem engedi meg, hogy e rendelet alapján ellenőrzést végezzenek nála, az érintett tagállam köteles megadni a Bizottság megbízott képviselőinek az ellenőrzés végrehajtásához szükséges minden támogatást és segítséget. A tagállamok a Bizottsággal történő konzultáció után 1961. július 1-jéig kötelesek meghozni az ehhez szükséges intézkedéseket.

(3)   Az e cikk szerinti ellenőrzésekben részt vevő személyek kötelesek a Szerződés 214. cikkében szabályozott szolgálati titoktartás szabályai szerint eljárni.

15. cikk

(1)   A Szerződés 79. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések sérelme nélkül a Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az 5., 11., 13. és 14. cikk alapján tudomásukra jutott tényeket bizalmasan kezelik.

(2)   Az így szerzett információkat csak e rendelet végrehajtása céljából lehet felhasználni, amennyiben a Tanács egyhangúlag másként nem határoz.

16. cikk

A Bizottsággal történő konzultáció után a tagállamoknak a 14. cikk (1) bekezdésében foglalt határidőig megfelelő szankciókat kell meghatározniuk a következők vonatkozásában:

| a) | azon fuvarozók, amelyek nem tartják be az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben foglalt szabályokat; |
| --- | --- |

a)

azon fuvarozók, amelyek nem tartják be az 5. cikk (2) bekezdésében és a 6. cikkben foglalt szabályokat;

| b) | azon vállalkozások, amelyek kormányaik felkérésére nem adják meg a megadott határidőig a 11. és 13. cikk szerinti információkat; |
| --- | --- |

b)

azon vállalkozások, amelyek kormányaik felkérésére nem adják meg a megadott határidőig a 11. és 13. cikk szerinti információkat;

| c) | azon vállalkozások, amelyek tudatosan hamis információkat szolgáltatnak kormányuknak. |
| --- | --- |

c)

azon vállalkozások, amelyek tudatosan hamis információkat szolgáltatnak kormányuknak.

17. cikk

(1)   Amennyiben egy vállalkozás a megadott határidőn belül nem adja meg a Bizottság által a 11. és 13. cikk alapján kért információkat, vagy tudatosan hamis információkat ad meg, úgy a Bizottság a Szerződés 79. cikke (3) bekezdésének második albekezdése szerint hozott határozattal maximum 500 elszámolási egység mértékű szankcióval sújthatja a vállalkozást, és újabb határidőt tűzhet ki a kért információk benyújtására. Amennyiben a vállalkozás az újabb határidőig sem teljesíti információszolgáltatási kötelezettségét, úgy a határozat megismételhető.

(2)   Ilyen szankciót azonban csak akkor lehet kiszabni, ha az információ iránti megkeresés határozat formájában történt, amely kifejezetten utal az e cikkben foglalt szankciókra.

18. cikk

(1)   Ha a Bizottság meggyőződött arról, hogy a Szerződés 79. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés esete áll fenn, minden egyes hátrányos megkülönböztetés tekintetében és a 79. cikk (4) bekezdése alapján hozott határozattal a felelős fuvarozóval szemben legfeljebb a kapott vagy kért fuvardíj húszszorosáig terjedő szankciót szabhat ki.

(2)   Amennyiben a Szerződés 79. cikkének (1) bekezdése szerinti hátrányos megkülönböztetés a Bizottságnak a hátrányos megkülönböztetés megszüntetését elrendelő határozata ellenére is folytatódik, úgy a Bizottság a hátrányos megkülönböztetés minden egyes esete tekintetében és a Szerződés a 79. cikkének (4) bekezdése alapján a felelős fuvarozóval szemben legfeljebb 10 000 elszámolási egységnek megfelelő összegű szankciót szabhat ki.

(3)   szankciónak az e rendelet 17. cikke szerinti kiszabása előtt a Bizottság konzultál az érintett tagállamokkal és átadja számukra a Bizottság által a Szerződés 79. cikk (4) bekezdése szerinti vizsgálatból származó minden dokumentum és bizonyíték másolati példányát. megkérdezett tagállamok kikérhetik valamely független nemzeti szerv véleményét, és két hónapon belül választ adnak.

19. cikk

Az e rendelet 17. és 18. cikke szerinti határozatok nem minősülnek büntetőjogi jellegű határozatoknak.

20. cikk

Mielőtt a 17. és a 18. cikk alapján bármiféle határozat meghozatalára kerülne sor, az érintett vállalkozást értesíteni kell a tervezett intézkedésről.

A Bizottság tájékoztatás céljából eljuttatja a 17. és 18. cikk alapján hozott határozatok másolati példányát az érintett tagállamokhoz.

21. cikk

A fenti cikkekben elszámolási egység alatt a Szerződés 207. és 209. cikkében szereplő, a Közösség költségvetésének összeállításához használt elszámolási egységet kell érteni.

22. cikk

A rendelet betartása vonatkozásában valamennyi vállalkozás – függetlenül attól, hogy közjogi vagy magánjogi szabályozás alá esik-e – felelős alkalmazottai cselekedeteiért. Ez a rendelkezés a rendeletben szereplő szankciókra is vonatkozik.

23. cikk

A Bizottság által a 17. és 18. cikk alapján kiszabott szankciókat a Szerződés 192. cikkében foglaltak szerint kell végrehajtani. A szankciót kiszabó határozatok végrehajtása során a beszedett összeget az Európai Gazdasági Közösséghez kell befizetni, és az említett összeget a költségvetésében a bevételek között kell szerepeltetni.

24. cikk

Amennyiben egy tagállam a Szerződés 79. cikk (4) bekezdése alapján kéri egy általa diszkriminatívnak tartott eset kivizsgálását, az erre irányuló kérelmében közölnie kell, hogy mire alapozza igényét.

25. cikk

(1)   A rendelet 18. cikkén alapuló határozat meghozatala vagy a szankció kiszabása előtt a Bizottságnak meg kell hallgatnia az érintett személyek vagy meghatalmazott képviselőik magyarázatát. A Bizottság kijelölheti valamelyik tisztviselőjét a magyarázatok meghallgatására.

(2)   A Szerződés 172. cikke értelmében a Bíróság korlátlan hatáskörrel rendelkezik a 17. és 18. cikk alapján kiszabott szankciók ügyében. A Bizottság a jogorvoslati határidő lejárta előtt nem kezdeményezheti a szankció végrehajtását.

26. cikk

A Bizottság megteszi az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 1960. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GREGOIRE

---