# Europeiska unionens L 433I/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 433I |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången22 december 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 433I

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången22 december 2020

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten | 1 |
| | * | Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 | 11 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten

1

*

Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

11

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen | 23 |
| | | INTERINSTITUTIONELLA AVTAL |
| | * | Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel | 28 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen

23

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

*

Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel

28

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | LI 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

LI 433/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU, Euratom) 2020/2092

av den 16 december 2020

om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 322.1 a,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av revisionsrättens yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilka fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Såsom påpekas i artikel 2 i EU-fördraget ska dessa värden vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(1)

Unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, vilka fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Såsom påpekas i artikel 2 i EU-fördraget ska dessa värden vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män.

| (2) | I sina slutsatser av den 21 juli 2020 påpekade Europeiska rådet att unionens ekonomiska intressen ska skyddas i enlighet med de allmänna principerna i fördragen, särskilt värdena som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Europeiska rådet framhöll även vikten av att unionens ekonomiska intressen skyddas och vikten av att rättsstatsprincipen respekteras. |
| --- | --- |

(2)

I sina slutsatser av den 21 juli 2020 påpekade Europeiska rådet att unionens ekonomiska intressen ska skyddas i enlighet med de allmänna principerna i fördragen, särskilt värdena som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Europeiska rådet framhöll även vikten av att unionens ekonomiska intressen skyddas och vikten av att rättsstatsprincipen respekteras.

| (3) | Rättsstaten kräver att all offentlig makt utövas inom de ramar som anges i lagstiftning, i enlighet med värden som demokrati och respekten för grundläggande rättigheter såsom föreskrivs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) och andra tillämpliga instrument, samt under överinseende av oberoende och opartiska domstolar. Den kräver i synnerhet att principerna om lagenlighet (3), som förutsätter en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk process, rättssäkerhet (4), förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter (5), effektivt rättsligt skydd, inklusive tillgång till rättslig prövning av oberoende och opartiska domstolar (6), samt maktdelning (7) respekteras (8). |
| --- | --- |

(3)

Rättsstaten kräver att all offentlig makt utövas inom de ramar som anges i lagstiftning, i enlighet med värden som demokrati och respekten för grundläggande rättigheter såsom föreskrivs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) och andra tillämpliga instrument, samt under överinseende av oberoende och opartiska domstolar. Den kräver i synnerhet att principerna om lagenlighet (3), som förutsätter en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk process, rättssäkerhet (4), förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter (5), effektivt rättsligt skydd, inklusive tillgång till rättslig prövning av oberoende och opartiska domstolar (6), samt maktdelning (7) respekteras (8).

| (4) | Anslutningskriterierna, som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 och stärktes vid Europeiska rådets möte i Madrid 1995, utgör de grundläggande villkor som alla kandidatländer ska uppfylla för att bli medlemsstat i unionen. Dessa kriterier fastställs nu i artikel 49 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Anslutningskriterierna, som fastställdes vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn 1993 och stärktes vid Europeiska rådets möte i Madrid 1995, utgör de grundläggande villkor som alla kandidatländer ska uppfylla för att bli medlemsstat i unionen. Dessa kriterier fastställs nu i artikel 49 i EU-fördraget.

| (5) | När ett kandidatland blir en medlemsstat underställs landet en rättslig struktur som bygger på den grundläggande premissen att varje medlemsstat delar en rad gemensamma värden som ligger till grund för unionen med alla andra medlemsstater och erkänner att de andra medlemsstaterna delar dessa värden med den, som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Denna premiss innebär och motiverar att det råder ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna om att dessa värden kommer att erkännas och således att den unionsrätt genom vilken de genomförs kommer att iakttas (9). Medlemsstaternas lagstiftning och praxis bör fortsätta att överensstämma med de gemensamma värden som unionen bygger på. |
| --- | --- |

(5)

När ett kandidatland blir en medlemsstat underställs landet en rättslig struktur som bygger på den grundläggande premissen att varje medlemsstat delar en rad gemensamma värden som ligger till grund för unionen med alla andra medlemsstater och erkänner att de andra medlemsstaterna delar dessa värden med den, som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Denna premiss innebär och motiverar att det råder ett ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna om att dessa värden kommer att erkännas och således att den unionsrätt genom vilken de genomförs kommer att iakttas (9). Medlemsstaternas lagstiftning och praxis bör fortsätta att överensstämma med de gemensamma värden som unionen bygger på.

| (6) | Det finns inte någon rangordning av unionens värden, men respekt för rättsstaten är avgörande för skyddet av andra grundläggande värden som unionen bygger på, såsom frihet, demokrati, jämlikhet och respekt för mänskliga rättigheter. Respekten för rättsstaten har en inneboende koppling till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter. Det kan inte finnas någon demokrati och respekt för grundläggande rättigheter utan respekt för rättsstaten, och vice versa. |
| --- | --- |

(6)

Det finns inte någon rangordning av unionens värden, men respekt för rättsstaten är avgörande för skyddet av andra grundläggande värden som unionen bygger på, såsom frihet, demokrati, jämlikhet och respekt för mänskliga rättigheter. Respekten för rättsstaten har en inneboende koppling till respekten för demokrati och grundläggande rättigheter. Det kan inte finnas någon demokrati och respekt för grundläggande rättigheter utan respekt för rättsstaten, och vice versa.

| (7) | När medlemsstaterna genomför unionsbudgeten, inbegripet medel som anslås genom det återhämtningsinstrument för Europeiska unionen som inrättas enligt rådets förordning (EU) 2020/2094 (10) och genom lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, och oavsett vilken genomförandemetod de använder, är respekten för rättsstaten en nödvändig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(7)

När medlemsstaterna genomför unionsbudgeten, inbegripet medel som anslås genom det återhämtningsinstrument för Europeiska unionen som inrättas enligt rådets förordning (EU) 2020/2094 (10) och genom lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, och oavsett vilken genomförandemetod de använder, är respekten för rättsstaten en nödvändig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning i artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (8) | Sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om offentliga myndigheter agerar i enlighet med lagen, om bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, skatteundandragande, korruption, intressekonflikt eller andra överträdelser av lagen, hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter, och om de offentliga myndigheternas, inklusive brottsbekämpande myndigheter, godtyckliga eller rättsstridiga beslut kan bli föremål för en effektiv rättslig prövning av oberoende domstolar och av Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

(8)

Sund ekonomisk förvaltning kan endast säkerställas av medlemsstaterna om offentliga myndigheter agerar i enlighet med lagen, om bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, skatteundandragande, korruption, intressekonflikt eller andra överträdelser av lagen, hanteras på ett effektivt sätt av utrednings- och åklagarmyndigheter, och om de offentliga myndigheternas, inklusive brottsbekämpande myndigheter, godtyckliga eller rättsstridiga beslut kan bli föremål för en effektiv rättslig prövning av oberoende domstolar och av Europeiska unionens domstol.

| (9) | Rättsväsendets oberoende och opartiskhet bör alltid garanteras, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Rättsväsendet, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör utrustas med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och på ett sätt som till fullo respekterar rätten till en rättvis rättegång, inbegripet respekt för rätten till försvar. Slutliga domar bör genomföras effektivt. Dessa villkor krävs som en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna skada unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(9)

Rättsväsendets oberoende och opartiskhet bör alltid garanteras, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör kunna utföra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Rättsväsendet, och utrednings- och åklagarmyndigheter bör utrustas med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser och förfaranden för att agera effektivt och på ett sätt som till fullo respekterar rätten till en rättvis rättegång, inbegripet respekt för rätten till försvar. Slutliga domar bör genomföras effektivt. Dessa villkor krävs som en minimigaranti mot olagliga och godtyckliga myndighetsbeslut som skulle kunna skada unionens ekonomiska intressen.

| (10) | Rättsväsendets oberoende förutsätter framför allt att det berörda rättsorganet är i stånd att utöva sina rättsliga funktioner helt självständigt, såväl enligt de tillämpliga reglerna som i praktiken, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning i förhållande till något annat organ och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa, och därför är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut. Garantier för oberoende och opartiskhet kräver att det finns regler, särskilt vad gäller domstolsinstansen sammansättning och utnämningen, längden på förordnanden och de grunder med stöd av vilka ledamöterna får avsättas - som utesluter allt rimligt tvivel som enskilda skulle kunna hysa beträffande domstolsinstansens okänslighet för påverkan av yttre omständigheter och dess neutralitet i förhållande till de motstående intressena. |
| --- | --- |

(10)

Rättsväsendets oberoende förutsätter framför allt att det berörda rättsorganet är i stånd att utöva sina rättsliga funktioner helt självständigt, såväl enligt de tillämpliga reglerna som i praktiken, utan att vara föremål för någon hierarkisk begränsning eller underordning i förhållande till något annat organ och utan att ta emot order eller instruktioner från någon annan källa, och därför är skyddat mot yttre ingripanden eller påtryckningar som kan hindra dess ledamöters oberoende bedömning och påverka deras beslut. Garantier för oberoende och opartiskhet kräver att det finns regler, särskilt vad gäller domstolsinstansen sammansättning och utnämningen, längden på förordnanden och de grunder med stöd av vilka ledamöterna får avsättas - som utesluter allt rimligt tvivel som enskilda skulle kunna hysa beträffande domstolsinstansens okänslighet för påverkan av yttre omständigheter och dess neutralitet i förhållande till de motstående intressena.

| (11) | Respekten för rättsstaten är avgörande inte bara för unionsmedborgare, utan även för företagsinitiativ, innovation, investeringar, ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och en väl fungerande inre marknad, som gynnas mest av en solid rättslig och institutionell ram. |
| --- | --- |

(11)

Respekten för rättsstaten är avgörande inte bara för unionsmedborgare, utan även för företagsinitiativ, innovation, investeringar, ekonomisk, social och territoriell sammanhållning och en väl fungerande inre marknad, som gynnas mest av en solid rättslig och institutionell ram.

| (12) | Artikel 19 i EU-fördraget, som ger ett konkret uttryck för det värde som rättsstaten utgör enligt artikel 2 i EU-fördraget, innebär att medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa ett effektivt domstolsskydd inom de områden som omfattas av unionsrätten, däribland de som rör genomförandet av unionsbudgeten. Själva existensen av en effektiv domstolsprövning i syfte att säkerställa iakttagandet av unionsrätten är kärnan i rättsstaten och kräver oberoende domstolar (11). Att upprätthålla domstolarnas oberoende är av avgörande betydelse, vilket bekräftas av artikel 47 andra stycket i stadgan (12). Detta är i synnerhet fallet för rättslig prövning av giltigheten av åtgärder, avtal eller andra instrument som ger upphov till offentliga utgifter eller skulder, bland annat i samband med förfaranden för offentlig upphandling som också prövas i domstol. |
| --- | --- |

(12)

Artikel 19 i EU-fördraget, som ger ett konkret uttryck för det värde som rättsstaten utgör enligt artikel 2 i EU-fördraget, innebär att medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa ett effektivt domstolsskydd inom de områden som omfattas av unionsrätten, däribland de som rör genomförandet av unionsbudgeten. Själva existensen av en effektiv domstolsprövning i syfte att säkerställa iakttagandet av unionsrätten är kärnan i rättsstaten och kräver oberoende domstolar (11). Att upprätthålla domstolarnas oberoende är av avgörande betydelse, vilket bekräftas av artikel 47 andra stycket i stadgan (12). Detta är i synnerhet fallet för rättslig prövning av giltigheten av åtgärder, avtal eller andra instrument som ger upphov till offentliga utgifter eller skulder, bland annat i samband med förfaranden för offentlig upphandling som också prövas i domstol.

| (13) | Det finns därför ett klart samband mellan respekten för rättsstaten och effektivt genomförande av unionsbudgeten i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

(13)

Det finns därför ett klart samband mellan respekten för rättsstaten och effektivt genomförande av unionsbudgeten i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning.

| (14) | Unionen har utvecklat en rad olika instrument och processer som främjar rättsstaten och dess tillämpning, inbegripet ekonomiskt stöd för civilsamhällesorganisationer, den europeiska rättsstatsmekanismen och resultattavlan för rättskipningen i EU, och som förser unionsinstitutioner med ett effektivt svar på överträdelser av rättsstaten genom överträdelseförfaranden och det förfarandet som anges i artikel 7 i EU-fördraget. Den mekanism som föreskrivs i denna förordning kompletterar dessa instrument genom att skydda unionsbudgeten mot sådana överträdelser av rättsstatens principer som påverkar dess sunda ekonomiska förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(14)

Unionen har utvecklat en rad olika instrument och processer som främjar rättsstaten och dess tillämpning, inbegripet ekonomiskt stöd för civilsamhällesorganisationer, den europeiska rättsstatsmekanismen och resultattavlan för rättskipningen i EU, och som förser unionsinstitutioner med ett effektivt svar på överträdelser av rättsstaten genom överträdelseförfaranden och det förfarandet som anges i artikel 7 i EU-fördraget. Den mekanism som föreskrivs i denna förordning kompletterar dessa instrument genom att skydda unionsbudgeten mot sådana överträdelser av rättsstatens principer som påverkar dess sunda ekonomiska förvaltning eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

| (15) | Överträdelser av rättsstatens principer, särskilt de som påverkar att offentliga myndigheter fungerar väl och den effektiva domstolsprövningen, kan allvarligt skada unionens ekonomiska intressen. Detta är fallet vid enskilda överträdelser av rättsstatens principer och ännu mer vid överträdelser som är omfattande eller beror på återkommande praxis eller underlåtenhet hos offentliga myndigheter eller på allmänna åtgärder som sådana myndigheter har antagit. |
| --- | --- |

(15)

Överträdelser av rättsstatens principer, särskilt de som påverkar att offentliga myndigheter fungerar väl och den effektiva domstolsprövningen, kan allvarligt skada unionens ekonomiska intressen. Detta är fallet vid enskilda överträdelser av rättsstatens principer och ännu mer vid överträdelser som är omfattande eller beror på återkommande praxis eller underlåtenhet hos offentliga myndigheter eller på allmänna åtgärder som sådana myndigheter har antagit.

| (16) | Fastställandet av överträdelser av rättsstatens principer kräver en grundlig kvalitativ bedömning från kommissionen. Den bedömningen bör vara objektiv, opartisk och rättvis, och bör ta hänsyn till relevanta uppgifter från tillgängliga källor och erkända institutioner, inklusive domar från Europeiska unionens domstol, revisionsrättens rapporter, kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen och resultattavla för rättskipningen i EU, rapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och i förekommande fall Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, inklusive Europarådets organ, exempelvis Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och Venedigkommissionen, särskilt dess checklista för rättsstaten, och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. Kommissionen skulle vid behov kunna samråda med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Venedigkommissionen i syfte att förbereda en grundlig kvalitativ bedömning. |
| --- | --- |

(16)

Fastställandet av överträdelser av rättsstatens principer kräver en grundlig kvalitativ bedömning från kommissionen. Den bedömningen bör vara objektiv, opartisk och rättvis, och bör ta hänsyn till relevanta uppgifter från tillgängliga källor och erkända institutioner, inklusive domar från Europeiska unionens domstol, revisionsrättens rapporter, kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen och resultattavla för rättskipningen i EU, rapporter från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och i förekommande fall Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, inklusive Europarådets organ, exempelvis Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och Venedigkommissionen, särskilt dess checklista för rättsstaten, och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. Kommissionen skulle vid behov kunna samråda med Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Venedigkommissionen i syfte att förbereda en grundlig kvalitativ bedömning.

| (17) | Åtgärderna inom ramen för denna förordning är nödvändiga särskilt i de fall då andra förfaranden som fastställs i unionens lagstiftning inte gör det möjligt att skydda unionsbudgeten på ett effektivare sätt. I unionens finansiella lagstiftning och de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna föreskrivs olika möjligheter att skydda unionsbudgeten, inbegripet avbrott, innehållanden eller finansiella korrigeringar i samband med oriktigheter eller allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. De åtgärder som ska antas i händelse av överträdelser av rättsstatens principer och det förfarande som ska följas för att anta sådana åtgärder bör fastställas. Sådana åtgärder bör inkludera innehållande av utbetalningar och åtaganden, innehållande av delutbetalningar eller återbetalning i förtid av lån, en minskning av medel i befintliga åtaganden och ett förbud mot att ingå nya åtaganden med mottagarna eller mot att ingå nya avtal om lån eller andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten. |
| --- | --- |

(17)

Åtgärderna inom ramen för denna förordning är nödvändiga särskilt i de fall då andra förfaranden som fastställs i unionens lagstiftning inte gör det möjligt att skydda unionsbudgeten på ett effektivare sätt. I unionens finansiella lagstiftning och de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna föreskrivs olika möjligheter att skydda unionsbudgeten, inbegripet avbrott, innehållanden eller finansiella korrigeringar i samband med oriktigheter eller allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystemen. De åtgärder som ska antas i händelse av överträdelser av rättsstatens principer och det förfarande som ska följas för att anta sådana åtgärder bör fastställas. Sådana åtgärder bör inkludera innehållande av utbetalningar och åtaganden, innehållande av delutbetalningar eller återbetalning i förtid av lån, en minskning av medel i befintliga åtaganden och ett förbud mot att ingå nya åtaganden med mottagarna eller mot att ingå nya avtal om lån eller andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten.

| (18) | Proportionalitetsprincipen bör tillämpas när det bestäms vilka åtgärder som ska antas, och i synnerhet bör man beakta allvaret i situationen, den tid som har förflutit sedan det berörda agerandet påbörjades, hur länge agerandet pågått och om agerandet varit återkommande, den berörda medlemsstatens avsikt och samarbetsvilja för att komma tillrätta med överträdelserna av rättsstatens principer och konsekvenserna för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(18)

Proportionalitetsprincipen bör tillämpas när det bestäms vilka åtgärder som ska antas, och i synnerhet bör man beakta allvaret i situationen, den tid som har förflutit sedan det berörda agerandet påbörjades, hur länge agerandet pågått och om agerandet varit återkommande, den berörda medlemsstatens avsikt och samarbetsvilja för att komma tillrätta med överträdelserna av rättsstatens principer och konsekvenserna för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller unionens ekonomiska intressen.

| (19) | Det är viktigt att de slutliga mottagarnas och bidragsmottagarnas legitima intressen skyddas på ett adekvat sätt när åtgärder antas till följd av överträdelser av rättsstatens principer. När kommissionen överväger att anta åtgärder bör den ta hänsyn till deras potentiella inverkan på de slutliga mottagarna och bidragsmottagarna. Med beaktande av att utbetalningar inom ramen för delad förvaltning från kommissionen till medlemsstaterna är juridiskt fristående från utbetalningar från nationella myndigheter till bidragsmottagare bör lämpliga åtgärder inom ramen för denna förordning inte anses påverka tillgängligheten av medel för utbetalningar till bidragsmottagare enligt de tidsfrister för utbetalning som fastställs i de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna. De beslut som antas inom ramen för denna förordning, och de skyldigheter gentemot slutliga mottagare och bidragsmottagare som fastställs i denna förordning utgör en del av den tillämpliga unionsrätten vad gäller genomförandet av finansieringen inom ramen för delad förvaltning. De medlemsstater som berörs av åtgärderna bör regelbundet rapportera till kommissionen om hur de uppfyller sina skyldigheter gentemot de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna. Rapporteringen om efterlevnad av de betalningsskyldigheter gentemot bidragsmottagare som fastställs i de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna bör göra det möjligt för kommissionen att kontrollera att de beslut som fattas enligt denna förordning inte på något sätt direkt eller indirekt påverkar de utbetalningar som ska göras enligt de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna.
  För att stärka skyddet av de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna bör kommissionen via en webbplats eller internetportal tillhandahålla information och vägledning, tillsammans med lämpliga verktyg som ger kommissionen information om eventuella överträdelser av de offentliga enheternas och medlemsstaternas rättsliga skyldighet att fortsätta att göra utbetalningar efter det att åtgärder antagits enligt denna förordning. Kommissionen bör följa upp sådan information för att kontrollera om de tillämpliga reglerna har respekterats, särskilt artiklarna 63, 68.1 b och 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... av den ... om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (13). För att se till att alla belopp som offentliga enheter eller medlemsstater är skyldiga att betala ut verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller bidragsmottagare, bör kommissionen vid behov återkräva utbetalningar som har gjorts eller, när det är lämpligt, göra en finansiell korrigering genom att minska unionens stöd till ett program i linje med de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna. |
| --- | --- |

(19)

Det är viktigt att de slutliga mottagarnas och bidragsmottagarnas legitima intressen skyddas på ett adekvat sätt när åtgärder antas till följd av överträdelser av rättsstatens principer. När kommissionen överväger att anta åtgärder bör den ta hänsyn till deras potentiella inverkan på de slutliga mottagarna och bidragsmottagarna. Med beaktande av att utbetalningar inom ramen för delad förvaltning från kommissionen till medlemsstaterna är juridiskt fristående från utbetalningar från nationella myndigheter till bidragsmottagare bör lämpliga åtgärder inom ramen för denna förordning inte anses påverka tillgängligheten av medel för utbetalningar till bidragsmottagare enligt de tidsfrister för utbetalning som fastställs i de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna. De beslut som antas inom ramen för denna förordning, och de skyldigheter gentemot slutliga mottagare och bidragsmottagare som fastställs i denna förordning utgör en del av den tillämpliga unionsrätten vad gäller genomförandet av finansieringen inom ramen för delad förvaltning. De medlemsstater som berörs av åtgärderna bör regelbundet rapportera till kommissionen om hur de uppfyller sina skyldigheter gentemot de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna. Rapporteringen om efterlevnad av de betalningsskyldigheter gentemot bidragsmottagare som fastställs i de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna bör göra det möjligt för kommissionen att kontrollera att de beslut som fattas enligt denna förordning inte på något sätt direkt eller indirekt påverkar de utbetalningar som ska göras enligt de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna.

För att stärka skyddet av de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna bör kommissionen via en webbplats eller internetportal tillhandahålla information och vägledning, tillsammans med lämpliga verktyg som ger kommissionen information om eventuella överträdelser av de offentliga enheternas och medlemsstaternas rättsliga skyldighet att fortsätta att göra utbetalningar efter det att åtgärder antagits enligt denna förordning. Kommissionen bör följa upp sådan information för att kontrollera om de tillämpliga reglerna har respekterats, särskilt artiklarna 63, 68.1 b och 98 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... av den ... om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering (13). För att se till att alla belopp som offentliga enheter eller medlemsstater är skyldiga att betala ut verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller bidragsmottagare, bör kommissionen vid behov återkräva utbetalningar som har gjorts eller, när det är lämpligt, göra en finansiell korrigering genom att minska unionens stöd till ett program i linje med de tillämpliga sektorsspecifika och finansiella reglerna.

| (20) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, och med hänsyn till omfattningen av de ekonomiska effekterna av de åtgärder som antas enligt denna förordning, bör genomförandebefogenheter tilldelas rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, och med hänsyn till omfattningen av de ekonomiska effekterna av de åtgärder som antas enligt denna förordning, bör genomförandebefogenheter tilldelas rådet, som bör agera på grundval av ett förslag från kommissionen.

| (21) | Kommissionen bör, innan den föreslår att en åtgärd enligt denna förordning antas, informera den berörda medlemsstaten om varför kommissionen anser att det kan föreligga överträdelser av rättsstatens principer i den medlemsstaten. Kommissionen bör underrätta Europaparlamentet och rådet utan dröjsmål om varje sådant informationsmeddelande och dess innehåll. Den berörda medlemsstaten bör ges möjlighet att inkomma med synpunkter. Kommissionen bör beakta dessa synpunkter. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen bör, innan den föreslår att en åtgärd enligt denna förordning antas, informera den berörda medlemsstaten om varför kommissionen anser att det kan föreligga överträdelser av rättsstatens principer i den medlemsstaten. Kommissionen bör underrätta Europaparlamentet och rådet utan dröjsmål om varje sådant informationsmeddelande och dess innehåll. Den berörda medlemsstaten bör ges möjlighet att inkomma med synpunkter. Kommissionen bör beakta dessa synpunkter.

| (22) | När kommissionen fastställer tidsfrister i enlighet med denna förordning för den berörda medlemsstaten bör den särskilt beakta den mängd information som tillhandahållits och begärts ut, hur komplexa relevanta fakta och bedömningen av dem är, samt den berörda medlemsstatens administrativa kapacitet. |
| --- | --- |

(22)

När kommissionen fastställer tidsfrister i enlighet med denna förordning för den berörda medlemsstaten bör den särskilt beakta den mängd information som tillhandahållits och begärts ut, hur komplexa relevanta fakta och bedömningen av dem är, samt den berörda medlemsstatens administrativa kapacitet.

| (23) | Om kommissionen, efter det att den analyserat den berörda medlemsstatens synpunkter, anser att villkoren för antagande av åtgärder är uppfyllda, bör den för rådet lägga fram ett förslag om antagande av lämpliga åtgärder. Rådet bör agera på kommissionens förslag om antagande av lämpliga åtgärder genom ett genomförandebeslut inom en period på en månad, vilken i undantagsfall kan förlängas med som mest ytterligare två månader. I syfte att säkerställa att rådet antar beslutet inom dessa tidsfrister bör kommissionen på lämpligaste vis använda sig av sina rättigheter enligt artikel 237 i EUF-fördraget och rådets arbetsordning (14). |
| --- | --- |

(23)

Om kommissionen, efter det att den analyserat den berörda medlemsstatens synpunkter, anser att villkoren för antagande av åtgärder är uppfyllda, bör den för rådet lägga fram ett förslag om antagande av lämpliga åtgärder. Rådet bör agera på kommissionens förslag om antagande av lämpliga åtgärder genom ett genomförandebeslut inom en period på en månad, vilken i undantagsfall kan förlängas med som mest ytterligare två månader. I syfte att säkerställa att rådet antar beslutet inom dessa tidsfrister bör kommissionen på lämpligaste vis använda sig av sina rättigheter enligt artikel 237 i EUF-fördraget och rådets arbetsordning (14).

| (24) | Efter antagandet av eventuella åtgärder enligt denna förordning bör kommissionen regelbundet övervaka situationen i den berörda medlemsstaten. Kommissionen bör göra en förnyad bedömning av situationen när den berörda medlemsstaten antar nya korrigerande åtgärder, eller under alla omständigheter senast inom ett år från det att åtgärderna antagits. |
| --- | --- |

(24)

Efter antagandet av eventuella åtgärder enligt denna förordning bör kommissionen regelbundet övervaka situationen i den berörda medlemsstaten. Kommissionen bör göra en förnyad bedömning av situationen när den berörda medlemsstaten antar nya korrigerande åtgärder, eller under alla omständigheter senast inom ett år från det att åtgärderna antagits.

| (25) | Rådet bör, på förslag från kommissionen, upphäva åtgärder som har en suspensiv verkan om den situation som ledde till införandet av dessa åtgärder har åtgärdats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(25)

Rådet bör, på förslag från kommissionen, upphäva åtgärder som har en suspensiv verkan om den situation som ledde till införandet av dessa åtgärder har åtgärdats i tillräcklig utsträckning.

| (26) | Förfarandet för att anta och upphäva åtgärderna bör respektera principerna om objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av medlemsstaterna och bör genomföras enligt ett opartiskt och evidensbaserat tillvägagångssätt. Om den berörda medlemsstaten undantagsvis anser att det föreligger allvarliga överträdelser av dessa principer får den begära att Europeiska rådets ordförande hänvisar ärendet till nästa möte i Europeiska rådet. Under sådana exceptionella omständigheter bör inget beslut om åtgärderna fattas förrän Europeiska rådet har diskuterat ärendet. Detta förfarande får i regel inte ta längre tid än tre månader efter det att kommissionen har lagt fram sitt förslag för rådet. |
| --- | --- |

(26)

Förfarandet för att anta och upphäva åtgärderna bör respektera principerna om objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av medlemsstaterna och bör genomföras enligt ett opartiskt och evidensbaserat tillvägagångssätt. Om den berörda medlemsstaten undantagsvis anser att det föreligger allvarliga överträdelser av dessa principer får den begära att Europeiska rådets ordförande hänvisar ärendet till nästa möte i Europeiska rådet. Under sådana exceptionella omständigheter bör inget beslut om åtgärderna fattas förrän Europeiska rådet har diskuterat ärendet. Detta förfarande får i regel inte ta längre tid än tre månader efter det att kommissionen har lagt fram sitt förslag för rådet.

| (27) | Kommissionen bör hålla Europaparlamentet informerat om åtgärder som föreslås, antas och upphävs enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bör hålla Europaparlamentet informerat om åtgärder som föreslås, antas och upphävs enligt denna förordning.

| (28) | Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. När kommissionen rapporterar till Europaparlamentet och rådet bör kommissionen, utöver effektiviteten i de antagna åtgärderna, beakta hur effektivt det förfarande som fastställs i denna förordning är rent allmänt och hur detta instrument kompletterar andra. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. När kommissionen rapporterar till Europaparlamentet och rådet bör kommissionen, utöver effektiviteten i de antagna åtgärderna, beakta hur effektivt det förfarande som fastställs i denna förordning är rent allmänt och hur detta instrument kompletterar andra.

| (29) | Denna förordning bör inte påverka Eppos behörighet eller skyldigheterna för de medlemsstater som inte deltar i det fördjupade samarbete som inrättas genom rådets förordning (EU) 2017/1939 (15). |
| --- | --- |

(29)

Denna förordning bör inte påverka Eppos behörighet eller skyldigheterna för de medlemsstater som inte deltar i det fördjupade samarbete som inrättas genom rådets förordning (EU) 2017/1939 (15).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs de regler som är nödvändiga för att skydda unionsbudgeten vid överträdelser av rättsstatens principer i medlemsstaterna.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | rättsstaten: det unionsvärde som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Den inkluderar principerna om lagenlighet, som förutsätter en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, effektivt rättsligt skydd, inklusive tillgång till rättslig prövning, av oberoende och opartiska domstolar, även vad gäller grundläggande rättigheter, maktdelning, icke-diskriminering och likhet inför lagen. Rättsstaten ska tolkas med beaktande av de andra unionsvärden och unionsprinciper som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

a)

rättsstaten: det unionsvärde som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Den inkluderar principerna om lagenlighet, som förutsätter en öppen, redovisningsskyldig, demokratisk och pluralistisk lagstiftningsprocess, rättssäkerhet, förbud mot godtyckligt utövande av exekutiva befogenheter, effektivt rättsligt skydd, inklusive tillgång till rättslig prövning, av oberoende och opartiska domstolar, även vad gäller grundläggande rättigheter, maktdelning, icke-diskriminering och likhet inför lagen. Rättsstaten ska tolkas med beaktande av de andra unionsvärden och unionsprinciper som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget.

rättsstaten

| b) | offentlig enhet: en offentlig myndighet på alla förvaltningsnivåer, inbegripet nationella, regionala och lokala myndigheter samt medlemsstatsorganisation i den mening som avses i artikel 2.42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (16) (budgetförordningen). |
| --- | --- |

b)

offentlig enhet: en offentlig myndighet på alla förvaltningsnivåer, inbegripet nationella, regionala och lokala myndigheter samt medlemsstatsorganisation i den mening som avses i artikel 2.42 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (16) (budgetförordningen).

offentlig enhet

16

budgetförordningen

Artikel 3

Överträdelser av rättsstatens principer

Vid tillämpning av denna förordning kan följande tyda på överträdelser av rättsstatens principer:

| a) | Att äventyra rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

a)

Att äventyra rättsväsendets oberoende.

| b) | Att inte förhindra, rätta till eller tillgripa sanktioner mot godtyckliga eller rättsstridiga beslut från offentliga myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella och personella resurser så att de inte kan fungera väl eller att underlåta att säkerställa att ingen intressekonflikt föreligger. |
| --- | --- |

b)

Att inte förhindra, rätta till eller tillgripa sanktioner mot godtyckliga eller rättsstridiga beslut från offentliga myndigheter, inklusive brottsbekämpande myndigheter, att undanhålla dessa myndigheter finansiella och personella resurser så att de inte kan fungera väl eller att underlåta att säkerställa att ingen intressekonflikt föreligger.

| c) | Att begränsa tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler och bristfälligt genomförande av domar, eller att begränsa utredningar, åtal eller sanktioner för överträdelser av lagstiftningen. |
| --- | --- |

c)

Att begränsa tillgången till rättsmedel och deras effektivitet, inbegripet genom restriktiva förfaranderegler och bristfälligt genomförande av domar, eller att begränsa utredningar, åtal eller sanktioner för överträdelser av lagstiftningen.

Artikel 4

Villkor för antagande av åtgärder

1.   Lämpliga åtgärder ska vidtas om det i enlighet med artikel 6 har fastställts att överträdelser av rättsstatens principer i en medlemsstat påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt.

2.   Vid tillämpning av denna förordning ska överträdelser av rättsstatens principer röra ett eller flera av följande:

| a) | Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag. |
| --- | --- |

a)

Att myndigheterna fungerar väl när det gäller genomförandet av unionsbudgeten, inbegripet lån och andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten, i synnerhet i samband med offentlig upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag.

| b) | Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

b)

Att de myndigheter som ansvarar för finansiell kontroll, övervakning och revision fungerar väl, och att det finns välfungerande effektiva och transparenta system för ekonomisk förvaltning och ansvarsskyldighet.

| c) | Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

c)

Att utrednings- och åklagarmyndigheterna fungerar väl vad gäller utredning av och åtal för bedrägerier, inklusive skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten som rör genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

| d) | Oberoende domstolars effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenhet av de myndigheter som avses i leden a, b och c. |
| --- | --- |

d)

Oberoende domstolars effektiva rättsliga prövning av åtgärder eller underlåtenhet av de myndigheter som avses i leden a, b och c.

| e) | Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna. |
| --- | --- |

e)

Nationella domstolars eller administrativa myndigheters förebyggande och beivrande av bedrägerier, inbegripet skattebedrägeri, korruption eller andra överträdelser av unionsrätten i samband med genomförandet av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och införande av effektiva och avskräckande sanktioner för mottagarna.

| f) | Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

f)

Återbetalning av belopp som betalats ut på felaktiga grunder.

| g) | Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf och, förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar, med Eppo i deras utredningar eller åtal enligt de tillämpliga unionsakterna i enlighet med principen om lojalt samarbete. |
| --- | --- |

g)

Effektivt samarbete i rätt tid med Olaf och, förutsatt att den berörda medlemsstaten deltar, med Eppo i deras utredningar eller åtal enligt de tillämpliga unionsakterna i enlighet med principen om lojalt samarbete.

| h) | Andra situationer eller ageranden från myndigheternas sida som är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

h)

Andra situationer eller ageranden från myndigheternas sida som är av betydelse för den sunda ekonomiska förvaltningen av unionsbudgeten eller skyddet av unionens ekonomiska intressen.

Artikel 5

Åtgärder för skydd av unionsbudgeten

1.   Förutsatt att de villkor som anges i artikel 4 i denna förordning är uppfyllda får en eller flera av följande lämpliga åtgärder antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 6 i denna förordning:

| a) | Om kommissionen genomför unionsbudgeten med direkt eller indirekt förvaltning enligt artikel 62.1 a och c i budgetförordningen och en offentlig enhet är mottagare får följande åtgärder antas:






  i) | Ett innehållande av utbetalningar eller av genomförandet av det rättsliga åtagandet eller hävande av det rättsliga åtagandet enligt artikel 131.3 i budgetförordningen. |
| --- | --- | --- |

a)

Om kommissionen genomför unionsbudgeten med direkt eller indirekt förvaltning enligt artikel 62.1 a och c i budgetförordningen och en offentlig enhet är mottagare får följande åtgärder antas:

i)

Ett innehållande av utbetalningar eller av genomförandet av det rättsliga åtagandet eller hävande av det rättsliga åtagandet enligt artikel 131.3 i budgetförordningen.

| ii) | Ett förbud mot att ingå nya rättsliga åtaganden. |
| --- | --- |

ii)

Ett förbud mot att ingå nya rättsliga åtaganden.

| iii) | Ett helt eller delvis innehållande av delutbetalningar eller återbetalning i förtid av lån som garanteras genom unionsbudgeten. |
| --- | --- |

iii)

Ett helt eller delvis innehållande av delutbetalningar eller återbetalning i förtid av lån som garanteras genom unionsbudgeten.

| iv) | Ett innehållande eller minskning av den ekonomiska fördelen inom ramen för ett instrument som garanteras genom unionsbudgeten. |
| --- | --- |

iv)

Ett innehållande eller minskning av den ekonomiska fördelen inom ramen för ett instrument som garanteras genom unionsbudgeten.

| v) | Ett förbud att ingå nya avtal om lån eller andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten. |
| --- | --- |

v)

Ett förbud att ingå nya avtal om lån eller andra instrument som garanteras genom unionsbudgeten.

| b) | Om kommissionen genomför unionsbudgeten inom ramen för delad förvaltning med medlemsstaterna enligt artikel 62.1 b i budgetförordningen får följande åtgärder antas:






  i) | Ett tillfälligt upphävande av godkännandet för ett eller flera program eller en ändring därav. |
| --- | --- | --- |

b)

Om kommissionen genomför unionsbudgeten inom ramen för delad förvaltning med medlemsstaterna enligt artikel 62.1 b i budgetförordningen får följande åtgärder antas:

i)

Ett tillfälligt upphävande av godkännandet för ett eller flera program eller en ändring därav.

| ii) | Ett innehållande av åtaganden. |
| --- | --- |

ii)

Ett innehållande av åtaganden.

| iii) | En minskning av åtaganden, inbegripet genom finansiella korrigeringar eller överföringar till andra utgiftsprogram. |
| --- | --- |

iii)

En minskning av åtaganden, inbegripet genom finansiella korrigeringar eller överföringar till andra utgiftsprogram.

| iv) | En minskning av förfinansiering. |
| --- | --- |

iv)

En minskning av förfinansiering.

| v) | Ett avbrott i betalningsfrister. |
| --- | --- |

v)

Ett avbrott i betalningsfrister.

| vi) | Ett innehållande av utbetalningar. |
| --- | --- |

vi)

Ett innehållande av utbetalningar.

2.   Om inte beslutet om antagande av åtgärder föreskriver något annat, får inte införandet av lämpliga åtgärder påverka skyldigheterna för de offentliga enheterna som avses i punkt 1 a eller för de medlemsstater som avses i punkt 1 b att genomföra det program eller den fond som berörs av åtgärden, och i synnerhet deras skyldigheter gentemot slutliga mottagare eller bidragsmottagare, inklusive skyldigheten att göra utbetalningar enligt denna förordning och de tillämpliga sektorsspecifika eller finansiella reglerna. Medlemsstater som berörs av åtgärder som antas enligt denna förordning ska vid genomförandet av unionsfonder inom ramen för delad förvaltning rapportera till kommissionen om sitt fullgörande av dessa skyldigheter var tredje månad från och med antagandet av dessa åtgärder.

Kommissionen ska kontrollera om tillämplig rätt har följts och vid behov vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten, i linje med sektorsspecifika och finansiella regler.

3.   De vidtagna åtgärderna ska vara proportionella. De ska fastställas mot bakgrund av den faktiska eller potentiella inverkan som överträdelserna av rättsstatens principer har på unionsbudgetens sunda ekonomiska förvaltning eller på unionens ekonomiska intressen. Arten av överträdelserna av rättsstatens principer, samt hur allvarliga och omfattande de är, ska vederbörligen beaktas. Åtgärderna ska i så stor utsträckning som möjligt inriktas på de unionsåtgärder som påverkas av överträdelserna.

4.   Kommissionen ska via en webbplats eller internetportal tillhandahålla information och vägledning till de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna om medlemsstaternas skyldigheter enligt punkt 2. Kommissionen ska också på samma webbplats eller internetportal tillhandahålla lämpliga verktyg för slutliga mottagare eller bidragsmottagare, så att kommissionen får information om varje överträdelse av dessa skyldigheter som, enligt dessa slutliga mottagare eller bidragsmottagare, direkt påverkar dem. Denna punkt ska tillämpas på ett sätt som säkerställer skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, i enlighet med de principer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (17). Information som lämnas av slutliga mottagare eller bidragsmottagare i enlighet med denna punkt ska åtföljas av bevis på att den berörda slutliga mottagaren eller bidragsmottagaren har lämnat in ett formellt klagomål till den berörda medlemsstatens myndighet.

5.   På grundval av den information som lämnas av de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna i enlighet med punkt 4 i denna artikel ska kommissionen göra sitt yttersta för att säkerställa att alla belopp som offentliga enheter eller medlemsstater är skyldiga att betala ut i enlighet med punkt 2 i denna artikel verkligen betalas ut till de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna, i enlighet med i synnerlighet artiklarna 63, 68.1 b och 98 i förordning (EU) 2020/... i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... av den ... om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och om finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering.

Artikel 6

Förfarande

1.   Om kommissionen finner att den har rimliga skäl att anse att de villkor som anges i artikel 4 är uppfyllda ska den, såvida den inte anser att andra förfaranden i unionslagstiftningen skulle göra det möjligt för den att skydda unionsbudgeten på ett effektivare sätt, skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om detta, med angivande av de faktiska omständigheterna och specifika grunderna på vilka den baserar sin slutsats. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet utan dröjsmål om varje sådan underrättelse och dess innehåll.

2.   Mot bakgrund av de uppgifter som inkommit enligt punkt 1 får Europaparlamentet bjuda in kommissionen till en strukturerad dialog om sina slutsatser.

3.   När kommissionen bedömer huruvida de villkor som anges i artikel 4 är uppfyllda ska den ta hänsyn till relevanta uppgifter från tillgängliga källor, inbegripet beslut, slutsatser och rekommendationer från unionsinstitutioner, andra relevanta internationella organisationer och andra erkända institutioner.

4.   Kommissionen får begära ytterligare uppgifter som är nödvändiga för kommissionen för att utföra bedömningen som avses i punkt 3, både före och efter det att den har skickat den skriftliga underrättelsen enligt punkt 1.

5.   Den berörda medlemsstaten ska tillhandahålla de nödvändiga uppgifterna och får lämna synpunkter om slutsatserna i den underrättelse som avses i punkt 1 inom en tidsfrist som ska fastställas av kommissionen, vilken ska vara minst en månad och inte mer än tre månader från den dag då slutsatsen meddelades. I sina synpunkter får medlemsstaten föreslå att korrigerande åtgärder antas för att åtgärda de slutsatser som anges i kommissionens underrättelse.

6.   Kommissionen ska beakta de uppgifter som inkommit och eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten samt lämpligheten av eventuella föreslagna korrigerande åtgärder när den fattar beslut huruvida den ska lägga fram ett förslag till ett genomförandebeslut om lämpliga åtgärder. Kommissionen ska göra sin bedömning inom en vägledande tidsfrist på en månad från och med att information från den berörda medlemsstaten eller dess synpunkter inkom, eller, om ingen information eller inga synpunkter har inkommit, från och med att den tidsfrist som fastställs i enlighet med punkt 5 löpt ut, och i vilket fall som helst inom en rimlig tidsram

7.   Om kommissionen avser att lägga fram ett förslag enligt punkt 9 ska den, innan den gör detta, ge medlemsstaten möjlighet att lämna synpunkter, i synnerhet om de planerade åtgärdernas proportionalitet, inom en månad.

8.   När kommissionen bedömer åtgärdernas proportionalitet ska den ta hänsyn till de uppgifter och den vägledning som avses i punkt 3.

9.   Om kommissionen anser att villkoren i artikel 4 är uppfyllda och att de eventuella korrigerande åtgärder som medlemsstaten har föreslagit enligt punkt 5 inte på ett lämpligt sätt åtgärdar slutsatserna i kommissionens meddelande, ska den för rådet lägga fram ett förslag till ett genomförandebeslut om lämpliga åtgärder inom en månad från mottagandet av medlemsstatens synpunkter eller, om inga synpunkter lämnas, utan onödigt dröjsmål och i vilket fall som helst inom en månad från den tidsfrist som anges i punkt 7. Förslaget ska innehålla de särskilda grunder och bevis som kommissionen baserade sina slutsatser på.

10.   Rådet ska anta det genomförandebeslut som avses i punkt 9 i denna artikel inom en månad från mottagandet av kommissionens förslag. Vid exceptionella omständigheter får tidsfristen för antagandet av det genomförandebeslutet förlängas med som mest två månader. För att säkerställa att beslutet antas i tid ska kommissionen utnyttja sina rättigheter enligt artikel 237 i EUF-fördraget när den anser att detta är lämpligt.

11.   Rådet får, med kvalificerad majoritet, ändra kommissionens förslag och anta den ändrade texten genom ett genomförandebeslut.

Artikel 7

Upphävande av åtgärder

1.   Den berörda medlemsstaten får när som helst anta nya korrigerande åtgärder och till kommissionen överlämna en skriftlig underrättelse med bevis för att villkoren i artikel 4 inte längre är uppfyllda.

2.   Kommissionen ska, på begäran av den berörda medlemsstaten eller på eget initiativ, och senast inom ett år efter att rådet antagit åtgärderna, göra en förnyad bedömning av situationen i den berörda medlemsstaten med beaktande av de bevis som den berörda medlemsstaten har överlämnat samt lämpligheten av eventuellt nya korrigerande åtgärder som antagits av den berörda medlemsstaten.

Om kommissionen anser att villkoren i artikel 4 inte längre är uppfyllda ska den för rådet lägga fram ett förslag till ett genomförandebeslut om upphävande av de antagna åtgärderna.

Om kommissionen anser att den situation som ledde till antagandet av åtgärder delvis har åtgärdats ska den för rådet lägga fram ett förslag till ett genomförandebeslut om anpassning av de antagna åtgärderna.

Om kommissionen anser att den situation som ledde till antagandet av åtgärder inte har åtgärdats ska den rikta ett motiverat beslut till den berörda medlemsstaten och informera rådet om detta.

När den berörda medlemsstaten överlämnar en skriftlig underrättelse enligt punkt 1 ska kommissionen lägga fram sitt förslag eller anta sitt beslut inom en månad från mottagandet av denna underrättelse. Denna period får förlängas i vederbörligen motiverade fall, varvid kommissionen utan dröjsmål ska underrätta den berörda medlemsstaten om skälen till förlängningen.

Det förfarande som anges i artikel 6.3, 6.4, 6.5, 6.6, 6.9, 6.10 och 6.11 ska tillämpas på motsvarande sätt i förekommande fall.

3.   Om åtgärder som rör det tillfälliga upphävandet av godkännandet för ett eller flera program eller ändringar där enligt artikel 5.1 b i eller innehållandet av åtaganden enligt artikel 5.1 b ii har upphävts, ska belopp som motsvarar de innehållna åtagandena tas upp i unionsbudgeten i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (18). Innehållna åtaganden under år n får inte tas upp i budgeten efter år n+2.

Artikel 8

Information till Europaparlamentet

Kommissionen ska omedelbart informera Europaparlamentet om alla åtgärder som föreslås, antas eller upphävs enligt artiklarna 5, 6 och 7.

Artikel 9

Rapportering

Kommissionen ska senast den 12 januari 2024 rapportera till Europaparlamentet och rådet om dess tillämpning, i synnerhet vad gäller effektiviteten hos de åtgärder som antagits.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 december 2020.

På Europaparlamentets vägnar

D. M. SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 291, 17.8.2018, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 april 2019 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av den 14 december 2020. Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 december 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT).

2

(3)  Domstolens dom av den 29 april 2004, CAS Succhi di Frutta, C-496/99, EU:C:2004:236, punkt 63.

3

(4)  Domstolens dom av den 12 november 1981, Amministrazione delle finanze dello Stato/Srl Meridionale Industria Salumi med flera, Ditta Italo Orlandi & Figlio och Ditta Vincenzo Divella/Amministrazione delle finanze dello Stato, förenade målen 212–217/80, EU:C:1981:270, punkt 10.

4

(5)  Domstolens dom av den 21 september 1989, Hoechst, förenade målen 46/87 och 227/88, EU:C:1989:337, punkt 19.

5

(6)  Domstolens dom av den 27 februari 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, EU:C:2018:117, punkterna 31 och 40–41; domstolens dom av den 25 juli 2018, LM, C-216/18 PPU, EU:C:2018:586, punkterna 63–67.

6

(7)  Domstolens dom av den 10 november 2016, Kovalkovas, C-477/16, EU:C:2016:861, punkt 36; domstolens dom av den 10 november 2016, PPU Poltorak, C-452/16, EU:C:2016:858, punkt 35; och domstolens dom av den 22 december 2010, DEB, C-279/09, EU:C:2010:811, punkt 58.

7

(8)  Kommissionens meddelande En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen, COM(2014) 0158 final, bilaga I.

8

En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen

(9)  Domstolens yttrande 2/13, EU:C:2014:2454, punkt 168.

9

(10)  Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (se sidan 23 i detta nummer av EUT).

10

(11)  Mål C-64/16, punkterna 32–36.

11

(12)  Mål C-64/16, punkterna 40–41.

12

(13)  Ännu inte offentliggjord i EUT.

13

(14)  Rådets beslut 2009/937/EU av den 1 december 2009 om antagande av rådets arbetsordning (EUT L 325, 11.12.2009, s. 35).

14

(15)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

17

(18)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (se sidan 11 i detta nummer av EUT).

18

---

| 22.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | LI 433/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

LI 433/11

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU, Euratom) 2020/2093

av den 17 december 2020

om den fleråriga budgetramen 2021–2027

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 312,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1),

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Med hänsyn till behovet av tillräcklig förutsebarhet för att det ska gå att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör den fleråriga budgetramen (budgetramen) löpa över sju år med början den 1 januari 2021. |
| --- | --- |

(1)

Med hänsyn till behovet av tillräcklig förutsebarhet för att det ska gå att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör den fleråriga budgetramen (budgetramen) löpa över sju år med början den 1 januari 2021.

| (2) | De ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen gör att unionen måste tillhandahålla en långsiktig budgetram som banar väg för en rättvis och inkluderande övergång till en grön och digital framtid, stödjer unionens strategiska autonomi på längre sikt och gör den resilient mot chocker i framtiden. |
| --- | --- |

(2)

De ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen gör att unionen måste tillhandahålla en långsiktig budgetram som banar väg för en rättvis och inkluderande övergång till en grön och digital framtid, stödjer unionens strategiska autonomi på längre sikt och gör den resilient mot chocker i framtiden.

| (3) | De årliga taken för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och de årliga taken för betalningsbemyndiganden som fastställs i denna förordning ska respektera de tillämpliga taken för åtaganden och egna medel, vilka fastställs i enlighet med det gällande rådsbeslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel, som har antagits i enlighet med artikel 311 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (beslutet om egna medel). |
| --- | --- |

(3)

De årliga taken för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och de årliga taken för betalningsbemyndiganden som fastställs i denna förordning ska respektera de tillämpliga taken för åtaganden och egna medel, vilka fastställs i enlighet med det gällande rådsbeslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel, som har antagits i enlighet med artikel 311 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (beslutet om egna medel).

| (4) | I fall då det är nödvändigt att utnyttja de garantier som avsätts i unionens allmänna budget för sådant ekonomiskt stöd till medlemsstaterna som godkänts i enlighet med artikel 220.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (budgetförordningen) bör det nödvändiga beloppet utnyttjas utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen, utan att taket för egna medel överskrids. |
| --- | --- |

(4)

I fall då det är nödvändigt att utnyttja de garantier som avsätts i unionens allmänna budget för sådant ekonomiskt stöd till medlemsstaterna som godkänts i enlighet med artikel 220.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (2) (budgetförordningen) bör det nödvändiga beloppet utnyttjas utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen, utan att taket för egna medel överskrids.

| (5) | Budgetramen bör inte ta hänsyn till budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts för särskilda ändamål i den mening som avses i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Budgetramen bör inte ta hänsyn till budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts för särskilda ändamål i den mening som avses i budgetförordningen.

| (6) | Budgetramen bör fastställas i 2018 års priser. Även reglerna för årliga tekniska justeringar av budgetramen för omräkning av tak och tillgängliga marginaler bör fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Budgetramen bör fastställas i 2018 års priser. Även reglerna för årliga tekniska justeringar av budgetramen för omräkning av tak och tillgängliga marginaler bör fastställas.

| (7) | Regler för andra situationer som kan kräva justering av budgetramen bör fastställas. Sådana justeringar kan ha samband med ett försenat antagande av nya regler eller program inom ramen för delad förvaltning, eller med åtgärder kopplade till sund ekonomisk styrning eller till åtgärder antagna enligt Europaparlamentets och rådets förordning om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. Det bör även fastställas regler för en mekanism för programspecifik justering. |
| --- | --- |

(7)

Regler för andra situationer som kan kräva justering av budgetramen bör fastställas. Sådana justeringar kan ha samband med ett försenat antagande av nya regler eller program inom ramen för delad förvaltning, eller med åtgärder kopplade till sund ekonomisk styrning eller till åtgärder antagna enligt Europaparlamentets och rådets förordning om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget. Det bör även fastställas regler för en mekanism för programspecifik justering.

| (8) | Särskild och största möjliga flexibilitet bör tillämpas för att unionen ska kunna fullgöra sina skyldigheter i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(8)

Särskild och största möjliga flexibilitet bör tillämpas för att unionen ska kunna fullgöra sina skyldigheter i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget.

| (9) | För att unionen ska kunna vidta åtgärder till följd av angivna oförutsedda omständigheter eller konsekvenser och för att budgetförfarandet på så sätt ska fungera väl behövs följande särskilda tematiska instrument: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för solidaritet och katastrofbistånd och brexitjusteringsreserven. Reserven för solidaritet och katastrofbistånd är inte avsedd att användas för att hantera sådana följder av marknadsrelaterade kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(9)

För att unionen ska kunna vidta åtgärder till följd av angivna oförutsedda omständigheter eller konsekvenser och för att budgetförfarandet på så sätt ska fungera väl behövs följande särskilda tematiska instrument: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för solidaritet och katastrofbistånd och brexitjusteringsreserven. Reserven för solidaritet och katastrofbistånd är inte avsedd att användas för att hantera sådana följder av marknadsrelaterade kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket.

| (10) | Följande icke-tematiska särskilda instrument är nödvändiga för att ytterligare öka flexibiliteten: det samlade marginalinstrumentet och flexibilitetsmekanismen. Det samlade marginalinstrumentet bör göra det möjligt att omfördela sådana marginaler som är tillgängliga under taken för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden mellan budgetår och, vad gäller åtagandebemyndiganden, mellan rubriker i budgetramen, utan att totalbeloppen för taken för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i budgetramen överskrids sett till budgetramens hela löptid. Flexibilitetsmekanismen bör göra det möjligt att finansiera specifika oförutsedda utgifter för ett givet budgetår. |
| --- | --- |

(10)

Följande icke-tematiska särskilda instrument är nödvändiga för att ytterligare öka flexibiliteten: det samlade marginalinstrumentet och flexibilitetsmekanismen. Det samlade marginalinstrumentet bör göra det möjligt att omfördela sådana marginaler som är tillgängliga under taken för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden mellan budgetår och, vad gäller åtagandebemyndiganden, mellan rubriker i budgetramen, utan att totalbeloppen för taken för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i budgetramen överskrids sett till budgetramens hela löptid. Flexibilitetsmekanismen bör göra det möjligt att finansiera specifika oförutsedda utgifter för ett givet budgetår.

| (11) | Särskilda bestämmelser bör införas för att göra det möjligt att utöver taken i budgetramen föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten i fall då det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument. |
| --- | --- |

(11)

Särskilda bestämmelser bör införas för att göra det möjligt att utöver taken i budgetramen föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten i fall då det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument.

| (12) | Det är nödvändigt att föreskriva att budgetramen ska revideras vid fördragsändringar som påverkar budgeten, vid Cyperns återförening eller vid unionens utvidgning samt mot bakgrund av budgetgenomförandet. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att föreskriva att budgetramen ska revideras vid fördragsändringar som påverkar budgeten, vid Cyperns återförening eller vid unionens utvidgning samt mot bakgrund av budgetgenomförandet.

| (13) | Denna förordning kan även komma att behöva revideras med anledning av oförutsedda omständigheter som inte kan hanteras inom de gränser som fastställs i budgetramen. Det är därför nödvändigt att föreskriva att budgetramen i sådana fall ska revideras. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning kan även komma att behöva revideras med anledning av oförutsedda omständigheter som inte kan hanteras inom de gränser som fastställs i budgetramen. Det är därför nödvändigt att föreskriva att budgetramen i sådana fall ska revideras.

| (14) | Särskilda regler behövs även för storskaliga projekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid. Det är nödvändigt att fastställa maxbelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att därigenom säkerställa att de inte påverkar andra projekt som finansieras genom den budgeten. |
| --- | --- |

(14)

Särskilda regler behövs även för storskaliga projekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid. Det är nödvändigt att fastställa maxbelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att därigenom säkerställa att de inte påverkar andra projekt som finansieras genom den budgeten.

| (15) | Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler om interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet samtidigt som Europaparlamentets, rådets och kommissionens (institutionerna) budgetbefogenheter såsom dessa fastställs i fördragen och insynskrav respekteras. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler om interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet samtidigt som Europaparlamentets, rådets och kommissionens (institutionerna) budgetbefogenheter såsom dessa fastställs i fördragen och insynskrav respekteras.

| (16) | Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram för att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året i den budgetram som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att tillämpas om en ny flerårig budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram för att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året i den budgetram som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att tillämpas om en ny flerårig budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Flerårig budgetram

I denna förordning fastställs den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (budgetramen).

budgetramen

Artikel 2

Efterlevnad av budgetramens tak

1.   Europaparlamentet, rådet och kommissionen (institutionerna) ska under varje budgetförfarande och när budgeten genomförs för det berörda året efterleva de årliga utgiftstak som anges i bilaga I (taken i
  budgetramen).

Det särskilda utgiftstaket under rubrik 3 i bilaga I fastställs utan att det påverkar flexibiliteten mellan den gemensamma jordbrukspolitikens två pelare. Det justerade tak som ska tillämpas för den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare efter överföringarna mellan Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och direktstödet ska fastställas i den relevanta rättsakten, och budgetramen ska justeras i enlighet med detta inom ramen för den tekniska justering som föreskrivs i artikel 4 i denna förordning.

2.   Om det är nödvändigt att utnyttja resurserna från de särskilda instrument som föreskrivs i artiklarna 8, 9, 10 och 12 ska åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden föras upp i budgeten utöver relevanta tak i budgetramen.

Om det är nödvändigt att utnyttja resurserna i det samlade marginalinstrumentet i enlighet med artikel 11, ska åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden föras upp i budgeten utöver relevanta tak i budgetramen för ett givet år.

3.   Om det är nödvändigt att utnyttja en garanti för ekonomiskt stöd till medlemsstater som godkänts i enlighet med artikel 220.1 i budgetförordningen ska det nödvändiga beloppet utnyttjas utöver taken i budgetramen.

Artikel 3

Efterlevnad av taket för egna medel

1.   För vart och ett av de år som omfattas av budgetramen får de totala betalningsbemyndiganden som krävs, efter årlig justering och med beaktande av andra eventuella justeringar och revideringar och tillämpningen av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak för egna medel som fastställs i det gällande rådsbeslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel, som har antagits i enlighet med artikel 311 tredje stycket i EUF-fördraget (beslutet om egna medel).

2.   Taken i budgetramen ska i nödvändiga fall sänkas för att säkerställa att det tak för egna medel som fastställs i beslutet om egna medel efterlevs.

KAPITEL 2

JUSTERINGAR AV BUDGETRAMEN

Artikel 4

Tekniska justeringar

1.   Varje år ska kommissionen inför budgetförfarandet för år n+1 göra följande tekniska justeringar av budgetramen:

| a) | En förnyad värdering, i priserna för år n+1, av taken och av de samlade åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena. |
| --- | --- |

a)

En förnyad värdering, i priserna för år n+1, av taken och av de samlade åtagandebemyndigandena och betalningsbemyndigandena.

| b) | En beräkning av tillgänglig marginal under det tak för egna medel som fastställs i beslutet om egna medel. |
| --- | --- |

b)

En beräkning av tillgänglig marginal under det tak för egna medel som fastställs i beslutet om egna medel.

| c) | En beräkning av det belopp för åtagandebemyndiganden som är tillgängligt inom ramen för det samlade marginalinstrumentet enligt artikel 11.1 första stycket a och av det totala maximibeloppet enligt artikel 11.2 första stycket a. |
| --- | --- |

c)

En beräkning av det belopp för åtagandebemyndiganden som är tillgängligt inom ramen för det samlade marginalinstrumentet enligt artikel 11.1 första stycket a och av det totala maximibeloppet enligt artikel 11.2 första stycket a.

| d) | En beräkning av justeringen av taket för betalningsbemyndiganden inom ramen för det samlade marginalinstrumentet enligt artikel 11.1 första stycket b och av maximibeloppet enligt artikel 11.2 första stycket b. |
| --- | --- |

d)

En beräkning av justeringen av taket för betalningsbemyndiganden inom ramen för det samlade marginalinstrumentet enligt artikel 11.1 första stycket b och av maximibeloppet enligt artikel 11.2 första stycket b.

| e) | En beräkning av de ytterligare anslag för specifika program som avses i artikel 5.1 och resultatet av den årliga justering som avses i artikel 5.2. |
| --- | --- |

e)

En beräkning av de ytterligare anslag för specifika program som avses i artikel 5.1 och resultatet av den årliga justering som avses i artikel 5.2.

2.   Kommissionen ska utföra de tekniska justeringar som avses i punkt 1 på grundval av en fast årlig deflator på 2 %.

3.   Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringar som avses i punkt 1 och de underliggande ekonomiska prognoserna.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 6 och 7 får inga andra tekniska justeringar göras för det berörda året, varken under det året eller i form av korrigeringar i efterhand under efterföljande år.

Artikel 5

Programspecifik justering

1.   Ett belopp som motsvarar inkomsterna från böter ålagda inom ramen för rådets förordningar (EG) nr 1/2003 (3) och (EG) nr 139/2004 (4) av unionens institutioner, och som förs upp i budgeten för år n-1 i enlighet med artikel 107 i budgetförordningen, efter avdrag med det belopp för år n-1 som avses i artikel 141.1 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (5), ska vara tillgängligt för ytterligare anslag av

| a) | åtagandebemyndiganden för år n+1, från och med år 2022 till och med år 2027, till de program som förtecknas i bilaga II, i enlighet med de procentsatser som anges för dessa program i kolumnen ”Fördelningsnyckel” i tabellen i bilaga II, och |
| --- | --- |

a)

åtagandebemyndiganden för år n+1, från och med år 2022 till och med år 2027, till de program som förtecknas i bilaga II, i enlighet med de procentsatser som anges för dessa program i kolumnen ”Fördelningsnyckel” i tabellen i bilaga II, och

| b) | betalningsbemyndiganden för år n+1, från och med år 2022 till och med år 2027. |
| --- | --- |

b)

betalningsbemyndiganden för år n+1, från och med år 2022 till och med år 2027.

Det totala beloppet för ytterligare anslag för perioden 2022–2027 för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden ska vara 11 000 miljoner EUR (i 2018 års priser). För vart och ett av åren 2022–2026 ska det årliga beloppet för ytterligare anslag för åtagande- respektive betalningsbemyndiganden vara åtminstone 1 500 miljoner EUR (i 2018 års priser) och får inte överstiga 2 000 miljoner EUR (i 2018 års priser).

Det totala beloppet för ytterligare anslag för åtagandebemyndiganden för programmen under perioden 2022–2027 anges i kolumnen ”Totala ytterligare anslag för åtagandebemyndiganden enligt artikel 5” i tabellen i bilaga II.

2.   Taken för åtagandebemyndiganden i de relevanta rubrikerna för år n+1, från och med år 2022 till och med år 2027, ska justeras upp med de belopp som motsvarar de ytterligare anslag som fastställs i punkt 1, i enlighet med de procentsatser som anges för dessa rubriker i kolumnen ”Fördelningsnyckel” i tabellen i bilaga II. Taket för betalningsbemyndiganden för år n+1, från och med år 2022 till och med år 2027, ska justeras upp automatiskt med de belopp som motsvarar de ytterligare anslag som fastställs i punkt 1.

Artikel 6

Justeringar till följd av åtgärder kopplade till sund ekonomisk styrning eller till en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget

1.   Vid upphävande av ett innehållande av budgetåtaganden som rör unionens medel i enlighet med relevanta grundläggande rättsakter i samband med åtgärder kopplade till sund ekonomisk styrning eller till åtgärder antagna enligt Europaparlamentets och rådets förordning om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionens budget ska de belopp som motsvarar de innehållna åtagandena överföras till de efterföljande åren och de berörda taken i budgetramen ska justeras i enlighet med detta.

2.   Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om resultatet av eventuella justeringar enligt punkt 1.

3.   Innehållna åtaganden för år n får inte föras upp i unionens allmänna budget efter år n+2.

Artikel 7

Justering till följd av nya regler eller program inom ramen för delad förvaltning

1.   Om nya regler eller program inom ramen för delad förvaltning som rör strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet och instrumentet för gränsförvaltning och visering inom ramen för Fonden för integrerad gränsförvaltning antas efter den 1 januari 2021 ska beloppen motsvarande de tilldelningar som inte använts 2021 fördelas jämnt över vart och ett av åren under perioden 2022–2025 och de berörda taken i budgetramen ska justeras i enlighet med detta.

2.   Kommissionen ska informera Europaparlamentet och rådet om resultatet av eventuella justeringar enligt punkt 1.

KAPITEL 3

SÄRSKILDA INSTRUMENT

AVSNITT 1

Tematiska särskilda instrument

Artikel 8

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1.   Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, vars mål och tillämpningsområde anges i Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, får inte överstiga ett årligt maximibelopp på 186 miljoner EUR (i 2018 års priser).

2.   Anslagen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning.

Artikel 9

Reserven för solidaritet och katastrofbistånd

1.   Reserven för solidaritet och katastrofbistånd får användas till att finansiera

| a) | stöd för att vidta åtgärder i nödsituationer till följd av större katastrofer som omfattas av Europeiska unionens solidaritetsfond, vars mål och tillämpningsområde anges i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 (6), och |
| --- | --- |

a)

stöd för att vidta åtgärder i nödsituationer till följd av större katastrofer som omfattas av Europeiska unionens solidaritetsfond, vars mål och tillämpningsområde anges i rådets förordning (EG) nr 2012/2002 (6), och

| b) | snabba insatser i särskilda krissituationer i unionen eller i tredjeländer till följd av händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, i synnerhet för insatser i nödsituationer och stödinsatser efter naturkatastrofer som inte omfattas av led a, katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser i samband med omfattande folkhälsohot, veterinära hot eller fytosanitära hot, samt i särskilt pressade situationer vid unionens yttre gränser till följd av migrationsströmmar, om omständigheterna så kräver. |
| --- | --- |

b)

snabba insatser i särskilda krissituationer i unionen eller i tredjeländer till följd av händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, i synnerhet för insatser i nödsituationer och stödinsatser efter naturkatastrofer som inte omfattas av led a, katastrofer orsakade av människan, humanitära kriser i samband med omfattande folkhälsohot, veterinära hot eller fytosanitära hot, samt i särskilt pressade situationer vid unionens yttre gränser till följd av migrationsströmmar, om omständigheterna så kräver.

2.   Reserven för solidaritet och katastrofbistånd får inte överstiga ett årligt maximibelopp på 1 200 miljoner EUR (i 2018 års priser). Den eventuella del av det årliga beloppet som inte används under år n får användas fram till och med år n+1. Den del av det årliga beloppet som härrör från det föregående året ska utnyttjas först. Den eventuella del av det årliga beloppet från år n som inte används under år n+1 ska förfalla.

3.   Anslagen för reserven för solidaritet och katastrofbistånd ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning.

4.   Minst en fjärdedel av det årliga belopp som avses i punkt 2 ska fortfarande vara tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till det årets slut.

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket får följande högsta procentsatser av det totala belopp som är tillgängligt till och med den 1 september varje år utnyttjas:

| — | 50 % för stöd enligt punkt 1 a; det belopp som är resultatet av den beräkningen ska minskas med det belopp som eventuellt utnyttjats under det föregående året med tillämpning av punkt 5. |
| --- | --- |

—

50 % för stöd enligt punkt 1 a; det belopp som är resultatet av den beräkningen ska minskas med det belopp som eventuellt utnyttjats under det föregående året med tillämpning av punkt 5.

| — | 35 % för stöd till tredjeländer enligt punkt 1 b. |
| --- | --- |

—

35 % för stöd till tredjeländer enligt punkt 1 b.

| — | 15 % för stöd inom unionen enligt punkt 1 b. |
| --- | --- |

—

15 % för stöd inom unionen enligt punkt 1 b.

Utan att det påverkar tillämpningen av första stycket får, från och med den 1 september varje år, den återstående delen av det tillgängliga beloppet användas för sådant stöd som avses i andra stycket i syfte att täcka behov som uppstår fram till slutet av det året.

5.   I undantagsfall, och om återstående budgetmedel som är tillgängliga i reserven för solidaritet och katastrofbistånd inte är tillräckliga för att täcka de belopp som anses nödvändiga för stöd enligt punkt 1 a det år då en sådan katastrof som avses i den punkten inträffar, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras genom de årliga belopp som är tillgängliga för reserven för solidaritet och katastrofbistånd det efterföljande året, upp till ett belopp på högst 400 miljoner EUR (i 2018 års priser).

Artikel 10

Brexitjusteringsreserv

1.   En brexitjusteringsreserv ska tillhandahålla stöd för att motverka oförutsedda och negativa konsekvenser i de medlemsstater och sektorer som drabbas hårdast av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, med förbehåll för och i enlighet med de villkor som anges i det relevanta instrumentet.

2.   Brexitjusteringsreserven får inte överstiga 5 000 miljoner EUR (i 2018 års priser).

3.   Anslagen för brexitjusteringsreserven ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning.

AVSNITT 2

Icke-tematiska särskilda instrument

Artikel 11

Det samlade marginalinstrumentet

1.   Det samlade marginalinstrumentet ska omfatta

| a) | från och med 2022, belopp som motsvarar de marginaler som lämnats tillgängliga under taken i budgetramen för åtagandebemyndiganden för år n-1 som ska göras tillgängliga utöver taken i budgetramen för åtagandebemyndiganden för åren 2022–2027, |
| --- | --- |

a)

från och med 2022, belopp som motsvarar de marginaler som lämnats tillgängliga under taken i budgetramen för åtagandebemyndiganden för år n-1 som ska göras tillgängliga utöver taken i budgetramen för åtagandebemyndiganden för åren 2022–2027,

| b) | från och med 2022, belopp som motsvarar skillnaden mellan verkställda betalningar och betalningstaket i budgetramen för år n-1 för att justera upp betalningstaket för åren 2022–2027, och |
| --- | --- |

b)

från och med 2022, belopp som motsvarar skillnaden mellan verkställda betalningar och betalningstaket i budgetramen för år n-1 för att justera upp betalningstaket för åren 2022–2027, och

| c) | ytterligare belopp som får göras tillgängliga utöver taken i budgetramen under ett givet år för åtagande- eller betalningsbemyndiganden, eller båda delarna, allt efter omständigheterna, förutsatt att de helt och hållet räknas av mot marginalerna under en eller flera rubriker i budgetramen för det innevarande eller de kommande budgetåren när det gäller åtagandebemyndiganden, och helt och hållet räknas av mot marginalerna inom betalningstaket för de kommande budgetåren när det gäller betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

c)

ytterligare belopp som får göras tillgängliga utöver taken i budgetramen under ett givet år för åtagande- eller betalningsbemyndiganden, eller båda delarna, allt efter omständigheterna, förutsatt att de helt och hållet räknas av mot marginalerna under en eller flera rubriker i budgetramen för det innevarande eller de kommande budgetåren när det gäller åtagandebemyndiganden, och helt och hållet räknas av mot marginalerna inom betalningstaket för de kommande budgetåren när det gäller betalningsbemyndiganden.

Belopp får endast utnyttjas enligt första stycket c om de belopp som är tillgängliga enligt leden a och b i det stycket, beroende på vad som är tillämpligt, är otillräckliga, och under alla omständigheter som en sista utväg som en åtgärd till följd av oförutsedda omständigheter.

En tillämpning av första stycket c får inte leda till att de totala belopp som utgör taken i budgetramen för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden överskrids för det innevarande budgetåret och de kommande budgetåren. Eventuella belopp som räknas av i enlighet med det ledet får därför inte utnyttjas vidare i samband med budgetramen.

2.   Utnyttjande av det samlade marginalinstrumentet enligt punkt 1 första stycket a och c får under ett givet år inte överstiga totalt

| a) | 0,04 % av unionens bruttonationalinkomst i åtagandebemyndiganden, beräknat inom ramen för den årliga tekniska justering av budgetramen som avses i artikel 4, |
| --- | --- |

a)

0,04 % av unionens bruttonationalinkomst i åtagandebemyndiganden, beräknat inom ramen för den årliga tekniska justering av budgetramen som avses i artikel 4,

| b) | 0,03 % av unionens bruttonationalinkomst i betalningsbemyndiganden, beräknat inom ramen för den årliga tekniska justering av budgetramen som avses i artikel 4. |
| --- | --- |

b)

0,03 % av unionens bruttonationalinkomst i betalningsbemyndiganden, beräknat inom ramen för den årliga tekniska justering av budgetramen som avses i artikel 4.

Utnyttjande av det samlade marginalinstrumentet under ett givet år får inte medföra att de tak för egna medel som fastställs i beslutet om egna medel överskrids.

3.   De årliga justeringar som avses i punkt 1 första stycket b får inte överstiga följande maximibelopp (i 2018 års priser) för åren 2025–2027 i förhållande till det ursprungliga betalningstaket för de relevanta åren:

| — | 2025: 8 000 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

2025: 8 000 miljoner EUR.

| — | 2026: 13 000 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

2026: 13 000 miljoner EUR.

| — | 2027: 15 000 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

2027: 15 000 miljoner EUR.

De belopp som avses i artikel 5.2 andra stycket ska läggas till de maximibelopp som anges i första stycket i den här punkten,

Alla uppjusteringar ska motsvaras av en lika stor sänkning av betalningstaket för år n-1.

4.   De belopp som avses i punkt 1 första stycket a och c i denna artikel får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det budgetförfarande som föreskrivs i artikel 314 i EUF-fördraget för att göra det möjligt att finansiera utgifter som inte kan finansieras inom de relevanta taken i budgetramen som är tillgängliga ett givet år.

Från och med 2022 ska kommissionen tillämpa den uppjustering som avses i punkt 1 första stycket b i denna artikel inom ramen för den tekniska justering som avses i artikel 4.

Artikel 12

Flexibilitetsmekanismen

1.   Flexibilitetsmekanismen får användas för att, för ett givet budgetår, genom åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden finansiera specifika oförutsedda utgifter som inte kan finansieras inom de tak som är tillgängliga för en eller flera andra rubriker. Taket för det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ska vara 915 miljoner EUR (i 2018 års priser).

2.   Den oanvända delen av det årliga belopp som avsatts för flexibilitetsmekanismen får användas fram till och med år n+2. Den eventuella del av det årliga beloppet som härrör från tidigare år ska användas först, i den ordning beloppen införts. Den eventuella del av det årliga beloppet från år n som inte använts senast år n+2 ska förfalla.

KAPITEL 4

REVIDERING AV BUDGETRAMEN

Artikel 13

Revidering av budgetramen

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.2 och artiklarna 14–17 får budgetramen, vid oförutsedda omständigheter, revideras förutsatt att det tak för egna medel som fastställs i beslutet om egna medel efterlevs.

2.   I regel ska varje förslag om revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 läggas fram och antas innan budgetförfarandet inleds för det år eller det första av de år som revideringen avser.

3.   I varje förslag om revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska det undersökas vilket utrymme som finns för att omfördela utgifterna mellan de program som omfattas av den rubrik som berörs av revideringen, med särskild hänvisning till eventuellt förväntat underutnyttjande av anslag.

4.   Varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska ta hänsyn till utrymmet för att kompensera en höjning av taket för en rubrik genom sänkning av taket för en annan rubrik.

5.   Varje revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska bibehålla ett lämpligt förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

Artikel 14

Revidering i samband med genomförandet

När kommissionen underrättar Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringarna av budgetramen ska den, vid behov, överlämna eventuella förslag till revidering av de totala betalningsbemyndigandena som den, mot bakgrund av genomförandet, anser vara nödvändiga för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och särskilt deras ordnade utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena.

Artikel 15

Revidering i händelse av fördragsändringar

I händelse av fördragsändringar som påverkar budgeten ska motsvarande revidering göras av budgetramen.

Artikel 16

Revidering i händelse av utvidgning av unionen

I händelse av utvidgning av unionen ska budgetramen revideras för att ta hänsyn till de utgiftskrav som följer av utvidgningen.

Artikel 17

Revidering i händelse av Cyperns återförening

I händelse av Cyperns återförening ska budgetramen revideras för att ta hänsyn till den övergripande lösningen av Cypernfrågan och de extra finansieringsbehov som följer av återföreningen.

KAPITEL 5

BIDRAG TILL FINANSIERINGEN AV STORSKALIGA PROJEKT

Artikel 18

Bidrag till finansieringen av storskaliga projekt

1.   Högst ett belopp om 13 202 miljoner EUR (i 2018 års priser) ska vara tillgängligt från unionens allmänna budget för perioden 2021–2027 för storskaliga projekt inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå.

2.   Högst ett belopp om 5 000 miljoner EUR (i 2018 års priser) ska vara tillgängligt från unionens allmänna budget för perioden 2021–2027 för projektet med den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter).

KAPITEL 6

INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE UNDER BUDGETFÖRFARANDET

Artikel 19

Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet

1.   Institutionerna ska vidta åtgärder för att underlätta det årliga budgetförfarandet.

2.   Institutionerna ska under hela förfarandet samarbeta lojalt i syfte att förena sina ståndpunkter. Institutionerna ska i alla skeden av förfarandet samarbeta genom lämpliga interinstitutionella kontakter för att följa upp hur arbetet fortskrider och analysera graden av konvergens.

3.   Institutionerna ska säkerställa att deras respektive arbetsprogram samordnas i största möjliga utsträckning, så att förfarandena kan genomföras på ett sammanhängande och konvergerande sätt som leder till att unionens allmänna budget slutligt kan antas.

4.   Trepartsmöten får anordnas i alla skeden av förfarandet och på olika representationsnivåer beroende på de förväntade diskussionernas karaktär. Varje institution ska i enlighet med sin arbetsordning utse sina företrädare för varje möte, fastställa sitt förhandlingsmandat och i god tid informera övriga institutioner om de praktiska detaljerna för mötena.

Artikel 20

Budgetens enhet

Unionens och Europeiska atomenergigemenskapens samtliga utgifter och inkomster ska ingå i unionens allmänna budget i enlighet med artikel 7 i budgetförordningen, inbegripet utgifter som är en följd av eventuella relevanta beslut som rådet har fattat med enhällighet efter att ha hört Europaparlamentet inom ramen för artikel 332 i EUF-fördraget.

KAPITEL 7

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Övergång till nästa fleråriga budgetram

Kommissionen ska före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram.

Artikel 22

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2021.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2020.

På rådets vägnar

S. SCHULZE

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 16 december 2020 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (”EG:s koncentrationsförordning”) (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

4

(5)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (EGT L 311, 14.11.2002, s. 3).

6

---

BILAGA I

FLERÅRIG BUDGETRAM (EU-27)

| (miljoner EUR – 2018 års priser) |
| --- |
| Åtagandebemyndiganden | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Totalt


  2021–2027 |
| 1. | Inre marknaden, innovation och digitalisering |

(miljoner EUR – 2018 års priser)

Åtagandebemyndiganden

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Totalt

2021–2027

1.

19 712

19 666

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

132 781

| 2. | Sammanhållning, resiliens och värden |
| --- | --- |

2.

49 741

51 101

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

377 768

| 2a. | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

2a.

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Resiliens och värden |
| --- | --- |

2b.

Resiliens och värden

4 330

5 150

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

47 533

| 3. | Naturresurser och miljö |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

50 617

49 719

48 932

48 161

356 374

varav Marknadsrelaterade utgifter och direktstöd

38 564

38 115

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

258 594

| 4. | Migration och gränsförvaltning |
| --- | --- |

4.

2 324

2 811

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 671

| 5. | Säkerhet och försvar |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Grannskapet och omvärlden |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Europeisk offentlig förvaltning |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

varav Institutionernas administrativa utgifter

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN TOTALT

154 049

153 254

152 848

152 750

152 896

153 390

155 113

1 074 300

BETALNINGSBEMYNDIGANDEN TOTALT

156 557

154 822

149 936

149 936

149 936

149 936

149 936

1 061 058

---

BILAGA II

PROGRAMSPECIFIK JUSTERING – FÖRTECKNING ÖVER PROGRAM, FÖRDELNINGSNYCKEL OCH TOTALT YTTERLIGARE ANSLAG AV ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

| (i miljoner EUR (2018 års priser) |
| --- |
| | Fördelningsnyckel | Totalt ytterligare anslag av åtagandebemyndiganden enligt artikel 5 |
| 1. | Inre marknaden, innovation och digitalisering |

(i miljoner EUR (2018 års priser)

Fördelningsnyckel

Totalt ytterligare anslag av åtagandebemyndiganden enligt artikel 5

1.

36,36 %

4 000

Horisont Europa

27,27 %

3 000

InvestEU-fonden

9,09 %

1 000

| 2b. | Resiliens och värden |
| --- | --- |

2b.

54,55 %

6 000

EU för hälsa

26,37 %

2 900

Erasmus+

15,46 %

1 700

Kreativa Europa

5,45 %

600

Rättigheter och värden

7,27 %

800

| 4. | Migration och gränsförvaltning |
| --- | --- |

4.

9,09 %

1 000

Fonden för integrerad gränsförvaltning

9,09 %

1 000

TOTALT

100,00 %

11 000

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | LI 433/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

LI 433/23

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/2094

av den 14 december 2020

om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 122,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | För att begränsa spridningen av covid-19, som den 11 mars 2020 klassades som en pandemi av Världshälsoorganisationen, har medlemsstaterna antagit en rad åtgärder som saknar motstycke. |
| --- | --- |

(1)

För att begränsa spridningen av covid-19, som den 11 mars 2020 klassades som en pandemi av Världshälsoorganisationen, har medlemsstaterna antagit en rad åtgärder som saknar motstycke.

| (2) | Åtgärderna som saknar motstycke, som vidtagits för att hantera den exceptionella situation som orsakats av covid-19, som ligger utanför medlemsstaternas kontroll, har orsakat kraftiga störningar av den ekonomiska aktiviteten som återspeglas i en brant nedgång i bruttonationalprodukten och betydande följdverkningar för sysselsättning, sociala förhållanden, fattigdom och ojämlikhet. Dessa åtgärder har i synnerhet lett till störningar i distributionskedjor och produktion och har orsakat arbetsfrånvaro. Det har vidare blivit mycket svårt eller omöjligt att tillhandahålla ett flertal tjänster. Samtidigt har konsumentefterfrågan sjunkit. Många företag upplever likviditetsunderskott och det finns risker för deras betalningsförmåga i ett läge där finansmarknaderna är mycket volatila. Viktiga sektorer som resor och turism är särskilt hårt drabbade. Mer generellt har dessa åtgärder redan lett till, eller kommer att leda till, en allvarlig försämring av den finansiella situationen för många företag i unionen. |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna som saknar motstycke, som vidtagits för att hantera den exceptionella situation som orsakats av covid-19, som ligger utanför medlemsstaternas kontroll, har orsakat kraftiga störningar av den ekonomiska aktiviteten som återspeglas i en brant nedgång i bruttonationalprodukten och betydande följdverkningar för sysselsättning, sociala förhållanden, fattigdom och ojämlikhet. Dessa åtgärder har i synnerhet lett till störningar i distributionskedjor och produktion och har orsakat arbetsfrånvaro. Det har vidare blivit mycket svårt eller omöjligt att tillhandahålla ett flertal tjänster. Samtidigt har konsumentefterfrågan sjunkit. Många företag upplever likviditetsunderskott och det finns risker för deras betalningsförmåga i ett läge där finansmarknaderna är mycket volatila. Viktiga sektorer som resor och turism är särskilt hårt drabbade. Mer generellt har dessa åtgärder redan lett till, eller kommer att leda till, en allvarlig försämring av den finansiella situationen för många företag i unionen.

| (3) | Krisen som orsakats av covid-19 har haft en snabb spridning inom unionen och i tredjeländer. Tillväxten i unionen förväntas sjunka kraftigt 2020. Återhämtningsriskerna ser mycket olika ut i olika medlemsstater, vilket ökar skillnaderna mellan de nationella ekonomierna. Medlemsstaternas varierande offentligfinansiella förmågor att ge ekonomiskt stöd där det bäst behövs för att främja återhämtning och skillnaderna mellan medlemsstaternas åtgärder äventyrar den inre marknaden och den sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

(3)

Krisen som orsakats av covid-19 har haft en snabb spridning inom unionen och i tredjeländer. Tillväxten i unionen förväntas sjunka kraftigt 2020. Återhämtningsriskerna ser mycket olika ut i olika medlemsstater, vilket ökar skillnaderna mellan de nationella ekonomierna. Medlemsstaternas varierande offentligfinansiella förmågor att ge ekonomiskt stöd där det bäst behövs för att främja återhämtning och skillnaderna mellan medlemsstaternas åtgärder äventyrar den inre marknaden och den sociala och territoriella sammanhållningen.

| (4) | Det behövs en omfattande uppsättning åtgärder för att främja ekonomisk återhämtning. Denna uppsättning åtgärder kräver betydande offentliga och privata investeringar för att få unionen att hålla fast kurs mot en hållbar och motståndskraftig återhämtning, skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, stödja social inkludering och reparera de omedelbara skador som uppstått till följd av covid-19-krisen, och samtidigt stödja unionens prioriteringar för grön omställning och digitalisering. |
| --- | --- |

(4)

Det behövs en omfattande uppsättning åtgärder för att främja ekonomisk återhämtning. Denna uppsättning åtgärder kräver betydande offentliga och privata investeringar för att få unionen att hålla fast kurs mot en hållbar och motståndskraftig återhämtning, skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, stödja social inkludering och reparera de omedelbara skador som uppstått till följd av covid-19-krisen, och samtidigt stödja unionens prioriteringar för grön omställning och digitalisering.

| (5) | Den exceptionella situation som orsakats av covid-19, som ligger utanför medlemsstaternas kontroll, kräver en samstämmig och enad strategi på unionsnivå. För att förhindra att ekonomin, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen försämras ytterligare och för att främja en hållbar och motståndskraftig återhämtning i den ekonomiska aktiviteten bör ett exceptionellt och samordnat program för ekonomiskt och socialt stöd inrättas, i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna, i synnerhet för de medlemsstater som har drabbats särskilt hårt. |
| --- | --- |

(5)

Den exceptionella situation som orsakats av covid-19, som ligger utanför medlemsstaternas kontroll, kräver en samstämmig och enad strategi på unionsnivå. För att förhindra att ekonomin, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen försämras ytterligare och för att främja en hållbar och motståndskraftig återhämtning i den ekonomiska aktiviteten bör ett exceptionellt och samordnat program för ekonomiskt och socialt stöd inrättas, i en anda av solidaritet mellan medlemsstaterna, i synnerhet för de medlemsstater som har drabbats särskilt hårt.

| (6) | Eftersom denna förordning utgör en exceptionell åtgärd i ett övergående men extremt läge bör det stöd som tillhandahålls enligt denna förordning endast göras tillgängligt för att hantera de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen eller täcka omedelbara behov av finansiering i syfte att undvika att covid-19-krisen återkommer. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom denna förordning utgör en exceptionell åtgärd i ett övergående men extremt läge bör det stöd som tillhandahålls enligt denna förordning endast göras tillgängligt för att hantera de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen eller täcka omedelbara behov av finansiering i syfte att undvika att covid-19-krisen återkommer.

| (7) | Stöd enligt det instrument som inrättas genom denna förordning (instrumentet) bör i synnerhet inriktas på åtgärder för att återställa arbetsmarknader och socialt skydd samt hälso- och sjukvårdssystem, för att förbättra potentialen för hållbar tillväxt och sysselsättning i syfte att stärka sammanhållningen mellan medlemsstaterna och stödja deras omställning till en grön och digital ekonomi, för att ge stöd till företag som drabbats av covid-19-krisens följdverkningar, särskilt små och medelstora företag, samt stöd till investeringar i verksamheter som är avgörande för att stärka den hållbara tillväxten i unionen inbegripet direkta finansiella investeringar i företag, åtgärder för forskning och innovation som föranleds av covid-19-krisen, för kapacitetsuppbyggnad på unionsnivå för att stärka den framtida krisberedskapen, för att fortsätta arbetet med att säkerställa en rättvis omställning till en klimatneutral ekonomi, och stöd till jordbruk och utveckling i landsbygdsområden i hanteringen av covid-19-krisens följdverkningar. |
| --- | --- |

(7)

Stöd enligt det instrument som inrättas genom denna förordning (instrumentet) bör i synnerhet inriktas på åtgärder för att återställa arbetsmarknader och socialt skydd samt hälso- och sjukvårdssystem, för att förbättra potentialen för hållbar tillväxt och sysselsättning i syfte att stärka sammanhållningen mellan medlemsstaterna och stödja deras omställning till en grön och digital ekonomi, för att ge stöd till företag som drabbats av covid-19-krisens följdverkningar, särskilt små och medelstora företag, samt stöd till investeringar i verksamheter som är avgörande för att stärka den hållbara tillväxten i unionen inbegripet direkta finansiella investeringar i företag, åtgärder för forskning och innovation som föranleds av covid-19-krisen, för kapacitetsuppbyggnad på unionsnivå för att stärka den framtida krisberedskapen, för att fortsätta arbetet med att säkerställa en rättvis omställning till en klimatneutral ekonomi, och stöd till jordbruk och utveckling i landsbygdsområden i hanteringen av covid-19-krisens följdverkningar.

| (8) | För att säkerställa en hållbar och motståndskraftig återhämtning i hela unionen och underlätta genomförandet av ekonomiskt stöd ska de etablerade mekanismerna för utgifter via unionens program inom den fleråriga budgetramen användas. Stöd inom ramen för dessa program ska ges i form av icke återbetalningspliktigt stöd, lån och avsättningar för budgetgarantier. Fördelningen av finansiella medel bör återspegla i vilken utsträckning dessa program kan bidra till instrumentets mål. Bidrag till dessa program inom ramen för instrumentet bör omfattas av stränga krav på efterlevnad av målen för instrumentet, som är kopplade till stöd för återhämtning efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa en hållbar och motståndskraftig återhämtning i hela unionen och underlätta genomförandet av ekonomiskt stöd ska de etablerade mekanismerna för utgifter via unionens program inom den fleråriga budgetramen användas. Stöd inom ramen för dessa program ska ges i form av icke återbetalningspliktigt stöd, lån och avsättningar för budgetgarantier. Fördelningen av finansiella medel bör återspegla i vilken utsträckning dessa program kan bidra till instrumentets mål. Bidrag till dessa program inom ramen för instrumentet bör omfattas av stränga krav på efterlevnad av målen för instrumentet, som är kopplade till stöd för återhämtning efter covid-19-krisen.

| (9) | Med tanke på den typ av åtgärder som ska finansieras bör en del av de tillgängliga medlen inom ramen för instrumentet användas för lån till medlemsstaterna, medan den andra delen av medlen bör utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 21.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1) (budgetförordningen) och användas för icke återbetalningspliktigt stöd, stöd genom finansieringsinstrument eller avsättningar för budgetgarantier och relaterade utgifter för unionen. För detta ändamål är det lämpligt att, som en del av de åtgärder som krävs enligt den här förordningen, göra det möjligt för artikel 21.5 i budgetförordningen att omfatta avsättningen enligt denna förordning, som en grundläggande rättsakt, av en del av de inkomster som föreskrivs enligt den exceptionella och tillfälliga befogenhet som föreskrivs i rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (2) (beslutet om egna medel). |
| --- | --- |

(9)

Med tanke på den typ av åtgärder som ska finansieras bör en del av de tillgängliga medlen inom ramen för instrumentet användas för lån till medlemsstaterna, medan den andra delen av medlen bör utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i den mening som avses i artikel 21.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (1) (budgetförordningen) och användas för icke återbetalningspliktigt stöd, stöd genom finansieringsinstrument eller avsättningar för budgetgarantier och relaterade utgifter för unionen. För detta ändamål är det lämpligt att, som en del av de åtgärder som krävs enligt den här förordningen, göra det möjligt för artikel 21.5 i budgetförordningen att omfatta avsättningen enligt denna förordning, som en grundläggande rättsakt, av en del av de inkomster som föreskrivs enligt den exceptionella och tillfälliga befogenhet som föreskrivs i rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (2) (beslutet om egna medel).

| (10) | Även om artiklarna 12.4 c och 14.3 i budgetförordningen är tillämpliga på åtagande- och betalningsbemyndiganden som görs tillgängliga avseende externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt den här förordningen, bör åtagandebemyndiganden som härrör från dessa externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, med tanke på tidsfristerna för de olika typerna av stöd, inte automatiskt överföras efter respektive slutdatum, med undantag för åtagandebemyndiganden som är nödvändiga för tekniskt och administrativt stöd för genomförande av de åtgärder som anges i instrumentet. |
| --- | --- |

(10)

Även om artiklarna 12.4 c och 14.3 i budgetförordningen är tillämpliga på åtagande- och betalningsbemyndiganden som görs tillgängliga avseende externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt den här förordningen, bör åtagandebemyndiganden som härrör från dessa externa inkomster avsatta för särskilda ändamål, med tanke på tidsfristerna för de olika typerna av stöd, inte automatiskt överföras efter respektive slutdatum, med undantag för åtagandebemyndiganden som är nödvändiga för tekniskt och administrativt stöd för genomförande av de åtgärder som anges i instrumentet.

| (11) | Åtagandebemyndiganden för icke återbetalningspliktigt stöd bör automatiskt göras tillgängliga upp till det godkända beloppet. En effektiv likviditetsförvaltning bör säkerställas så att medel anskaffas endast när rättsliga åtaganden behöver fullgöras genom motsvarande betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

(11)

Åtagandebemyndiganden för icke återbetalningspliktigt stöd bör automatiskt göras tillgängliga upp till det godkända beloppet. En effektiv likviditetsförvaltning bör säkerställas så att medel anskaffas endast när rättsliga åtaganden behöver fullgöras genom motsvarande betalningsbemyndiganden.

| (12) | Med tanke på vikten av att medlen används under de första åren av instrumentets genomförande är det lämpligt att granska framstegen med instrumentets genomförande och användningen av de medel som har fördelats i enlighet med denna förordning. För detta ändamål bör kommissionen upprätta en rapport senast den 31 oktober 2022. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på vikten av att medlen används under de första åren av instrumentets genomförande är det lämpligt att granska framstegen med instrumentets genomförande och användningen av de medel som har fördelats i enlighet med denna förordning. För detta ändamål bör kommissionen upprätta en rapport senast den 31 oktober 2022.

| (13) | I artikel 135.2 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (3) (utträdesavtalet) föreskrivs att ändringar av beslut 2014/335/EU, Euratom som antas på eller efter dagen för utträdesavtalets ikraftträdande inte ska tillämpas på Förenade kungariket, i den utsträckning ändringarna påverkar Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Stödet enligt denna förordning och den motsvarande höjningen av unionens tak för egna medel skulle påverka Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Enligt artikel 143.1 i utträdesavtalet är Förenade kungarikets betalningsskyldighet för sin andel av unionens finansiella ansvarsförbindelser begränsad till de av unionens finansiella ansvarsförbindelser som följer av finansiella transaktioner som unionen genomfört före dagen för utträdesavtalets ikraftträdande. Finansiella ansvarsförbindelser för unionen som följer av stöd enligt denna förordning skulle uppstå efter dagen för utträdesavtalets ikraftträdande. Denna förordning bör därför inte tillämpas på och i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(13)

I artikel 135.2 i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (3) (utträdesavtalet) föreskrivs att ändringar av beslut 2014/335/EU, Euratom som antas på eller efter dagen för utträdesavtalets ikraftträdande inte ska tillämpas på Förenade kungariket, i den utsträckning ändringarna påverkar Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Stödet enligt denna förordning och den motsvarande höjningen av unionens tak för egna medel skulle påverka Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter. Enligt artikel 143.1 i utträdesavtalet är Förenade kungarikets betalningsskyldighet för sin andel av unionens finansiella ansvarsförbindelser begränsad till de av unionens finansiella ansvarsförbindelser som följer av finansiella transaktioner som unionen genomfört före dagen för utträdesavtalets ikraftträdande. Finansiella ansvarsförbindelser för unionen som följer av stöd enligt denna förordning skulle uppstå efter dagen för utträdesavtalets ikraftträdande. Denna förordning bör därför inte tillämpas på och i Förenade kungariket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning inrättas Europeiska unionens återhämtningsinstrument (instrumentet) för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen.

2.   Stöd inom ramen för instrumentet ska särskilt finansiera följande åtgärder för att motverka covid-19-krisens negativa ekonomiska konsekvenser eller täcka omedelbara behov av finansiering i syfte att undvika att den krisen återkommer:

| a) | Åtgärder för att återställa sysselsättning och jobbskapande. |
| --- | --- |

a)

Åtgärder för att återställa sysselsättning och jobbskapande.

| b) | Åtgärder i form av reformer och investeringar för att förbättra potentialen för hållbar tillväxt och sysselsättning i syfte att stärka sammanhållningen mellan medlemsstaterna och öka deras resiliens. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder i form av reformer och investeringar för att förbättra potentialen för hållbar tillväxt och sysselsättning i syfte att stärka sammanhållningen mellan medlemsstaterna och öka deras resiliens.

| c) | Åtgärder för företag som drabbas av covid-19-krisens ekonomiska följdverkningar, särskilt åtgärder som gynnar små och medelstora företag samt stöd till investeringar i verksamheter som är avgörande för att stärka den hållbara tillväxten i unionen, inbegripet direkta finansiella investeringar i företag. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för företag som drabbas av covid-19-krisens ekonomiska följdverkningar, särskilt åtgärder som gynnar små och medelstora företag samt stöd till investeringar i verksamheter som är avgörande för att stärka den hållbara tillväxten i unionen, inbegripet direkta finansiella investeringar i företag.

| d) | Åtgärder för forskning och innovation som föranleds av covid-19-krisen. |
| --- | --- |

d)

Åtgärder för forskning och innovation som föranleds av covid-19-krisen.

| e) | Åtgärder för att stärka unionens krisberedskap och göra det möjligt för unionen att agera snabbt och effektivt i händelse av större nödsituationer, inbegripet åtgärder, såsom lagerhållning av viktiga förnödenheter och medicinsk utrustning och förvärv av den infrastruktur som krävs för snabb krishantering. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för att stärka unionens krisberedskap och göra det möjligt för unionen att agera snabbt och effektivt i händelse av större nödsituationer, inbegripet åtgärder, såsom lagerhållning av viktiga förnödenheter och medicinsk utrustning och förvärv av den infrastruktur som krävs för snabb krishantering.

| f) | Åtgärder för att säkerställa att covid-19-krisen inte undergräver en rättvis omställning till en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att säkerställa att covid-19-krisen inte undergräver en rättvis omställning till en klimatneutral ekonomi.

| g) | Åtgärder för att hantera covid-19-krisens följdverkningar för jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att hantera covid-19-krisens följdverkningar för jordbruk och landsbygdsutveckling.

3.   De åtgärder som avses i punkt 2 ska genomföras inom ramen för särskilda unionsprogram och i enlighet med de relevanta unionsakter som fastställer regler för dessa program, samtidigt som målen för instrumentet respekteras fullt ut. Åtgärderna ska omfatta tekniskt och administrativt stöd för deras genomförande.

Artikel 2

Finansiering av instrumentet och fördelning av medel

1.   Instrumentet ska finansieras upp till ett belopp av 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser på grundval av den befogenhet som föreskrivs i artikel 5 i beslutet om egna medel.

Vid genomförandet av de särskilda unionsprogrammen ska det belopp som avses i första stycket justeras på grundval av en fast årlig deflator på 2 %. För åtagandebemyndiganden ska den deflatorn tillämpas på de årliga betalningarna.

2.   Det belopp som avses i punkt 1 ska fördelas på följande sätt:

| a) | Stöd på upp till 384 400 miljoner EUR i 2018 års priser i form av icke återbetalningspliktigt stöd och återbetalningspliktigt stöd genom finansieringsinstrument ska fördelas enligt följande:






  i) | Upp till 47 500 miljoner EUR i 2018 års priser till struktur- och sammanhållningsprogram inom den fleråriga budgetramen 2014–2020 så som dessa har förstärkts fram till 2022, inbegripet stöd genom finansieringsinstrument. |
| --- | --- | --- |

a)

Stöd på upp till 384 400 miljoner EUR i 2018 års priser i form av icke återbetalningspliktigt stöd och återbetalningspliktigt stöd genom finansieringsinstrument ska fördelas enligt följande:

i)

Upp till 47 500 miljoner EUR i 2018 års priser till struktur- och sammanhållningsprogram inom den fleråriga budgetramen 2014–2020 så som dessa har förstärkts fram till 2022, inbegripet stöd genom finansieringsinstrument.

| ii) | Upp till 312 500 miljoner EUR i 2018 års priser till ett program för finansiering av återhämtning och ekonomisk och social resiliens genom stöd till reformer och investeringar. |
| --- | --- |

ii)

Upp till 312 500 miljoner EUR i 2018 års priser till ett program för finansiering av återhämtning och ekonomisk och social resiliens genom stöd till reformer och investeringar.

| iii) | Upp till 1 900 miljoner EUR i 2018 års priser till program som rör civilskydd. |
| --- | --- |

iii)

Upp till 1 900 miljoner EUR i 2018 års priser till program som rör civilskydd.

| iv) | Upp till 5 000 miljoner EUR i 2018 års priser till program som rör forskning och innovation, inbegripet stöd genom finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

iv)

Upp till 5 000 miljoner EUR i 2018 års priser till program som rör forskning och innovation, inbegripet stöd genom finansieringsinstrument.

| v) | Upp till 10 000 miljoner EUR i 2018 års priser till program som stöder territorier i deras omställning till en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

v)

Upp till 10 000 miljoner EUR i 2018 års priser till program som stöder territorier i deras omställning till en klimatneutral ekonomi.

| vi) | Upp till 7 500 miljoner EUR i 2018 års priser till utveckling i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

vi)

Upp till 7 500 miljoner EUR i 2018 års priser till utveckling i landsbygdsområden.

| b) | Upp till 360 000 miljoner EUR i 2018 års priser i form av lån till medlemsstaterna till ett program för finansiering av återhämtning och ekonomisk och social resiliens genom stöd till reformer och investeringar. |
| --- | --- |

b)

Upp till 360 000 miljoner EUR i 2018 års priser i form av lån till medlemsstaterna till ett program för finansiering av återhämtning och ekonomisk och social resiliens genom stöd till reformer och investeringar.

| c) | Upp till 5 600 miljoner EUR i 2018 års priser till avsättningar för budgetgarantier och relaterade utgifter för program för stöd till investeringstransaktioner på områden som faller inom ramen för unionens interna politik. |
| --- | --- |

c)

Upp till 5 600 miljoner EUR i 2018 års priser till avsättningar för budgetgarantier och relaterade utgifter för program för stöd till investeringstransaktioner på områden som faller inom ramen för unionens interna politik.

Artikel 3

Regler för budgetgenomförande

1.   Vid tillämpning av artikel 21.5 i budgetförordningen ska 384 400 miljoner EUR i 2018 års priser av det belopp som avses i artikel 2.1 i den här förordningen utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål som tilldelas de unionsprogram som avses i artikel 2.2 a i den här förordningen och 5 600 miljoner EUR i 2018 års priser av det beloppet ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål som tilldelas de unionsprogram som avses i artikel 2.2 c i den här förordningen.

2.   360 000 miljoner EUR i 2018 års priser av det belopp som avses i artikel 2.1 ska användas för lån till medlemsstaterna inom ramen för de unionsprogram som avses i artikel 2.2 b.

3.   Åtagandebemyndiganden som omfattar stöd till de unionsprogram som avses i artikel 2.2 a och c ska automatiskt göras tillgängliga upp till de respektive belopp som avses i de leden från och med ikraftträdandet av beslutet om egna medel vilket utgör den befogenhet som avses i artikel 2.1 i denna förordning.

4.   Rättsliga åtaganden som ger upphov till de utgifter för stöd som avses i artikel 2.2 a, och, när så är lämpligt, i artikel 2.2 c, ska ingås av kommissionen eller dess genomförandeorgan senast den 31 december 2023. Rättsliga åtaganden avseende minst 60 % av det belopp som avses i artikel 2.2 a ska ingås senast den 31 december 2022.

5.   Beslut om beviljande av de lån som avses i artikel 2.2 b ska antas senast den 31 december 2023.

6.   Unionens budgetgarantier upp till ett belopp som, i enlighet med den relevanta avsättningsnivå som anges i respektive grundläggande rättsakt, motsvarar de avsättningar för budgetgarantier som avses i artikel 2.2 c, beroende på riskprofilerna för de finansierings- och investeringstransaktioner som stöds, ska endast beviljas för att stödja transaktioner som har godkänts av motparterna senast den 31 december 2023. Respektive budgetgarantiavtal ska innehålla bestämmelser som kräver att finansieringstransaktioner som motsvarar minst 60 % av beloppet för de budgetgarantierna godkänns av motparterna senast den 31 december 2022. Om avsättningar för budgetgarantier används för icke återbetalningspliktigt stöd i samband med de finansierings- och investeringstransaktioner som avses artikel 2.2 c ska kommissionen ingå berörda rättsliga åtaganden senast den 31 december 2023.

7.   Punkterna 4–6 i denna artikel ska inte vara tillämpliga på det tekniska och administrativa stöd som avses i artikel 1.3.

8.   Kostnader för tekniskt och administrativt stöd till genomförandet av instrumentet, såsom verksamhet som rör förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering inbegripet gemensamma informationstekniska system vid tillämpningen av denna förordning, ska finansieras genom unionens budget.

9.   Betalningar som avser de rättsliga åtaganden som gjorts, de beslut som antagits och de avsättningar för finansiella transaktioner som godkänts i enlighet med punkterna 4–6 i denna artikel ska göras senast den 31 december 2026, med undantag för det tekniska och administrativa stöd som avses i artikel 1.3 och fall där betalningar efter 2026, i undantagsfall, även om det rättsliga åtagandet har gjorts, beslutet har antagits eller transaktionen har godkänts på villkor som är förenliga med den tidsfrist som är tillämplig enligt denna punkt, är nödvändiga för att unionen ska kunna fullgöra sina skyldigheter gentemot tredje parter, inbegripet till följd av en slutlig dom mot unionen.

Artikel 4

Rapportering

Kommissionen ska senast den 31 oktober 2022 överlämna en rapport till rådet om framstegen med instrumentets genomförande och om användningen av de medel som har fördelats i enlighet med artikel 2.2.

Artikel 5

Tillämpning

1.   Denna förordning ska inte vara tillämplig på eller i Förenade kungariket.

2.   Hänvisningar till ”medlemsstater” i denna förordning ska inte innefatta Förenade kungariket.

Artikel 6

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 14 december 2020.

På rådets vägnar

M. ROTH

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

1

(2)  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

2

(3)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

3

---

INTERINSTITUTIONELLA AVTAL

| 22.12.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | LI 433/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

LI 433/28

---

INTERINSTITUTIONELLT AVTAL MELLAN EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN, SAMARBETE I BUDGETFRÅGOR OCH SUND EKONOMISK FÖRVALTNING SAMT OM NYA EGNA MEDEL, INBEGRIPET EN FÄRDPLAN FÖR INFÖRANDET AV NYA EGNA MEDEL

INTERINSTITUTIONELLT AVTAL

av den 16 december 2020

mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel

EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN,

nedan kallade institutionerna,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 295,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

| 1. | Detta avtal syftar till att genomföra budgetdisciplin, att förbättra det årliga budgetförfarandet och samarbetet mellan institutionerna i budgetfrågor samt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning och att genomföra ett samarbete och upprätta en färdplan för införandet, under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 (budgetramen 2021–2027), av nya egna medel som är tillräckliga för att täcka återbetalningen av Europeiska unionens återhämtningsinstrument, inrättat genom rådets förordning (EU) 2020/2094 (1) (förordningen om Europeiska unionens återhämtningsinstrument). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Budgetdisciplin enligt detta avtal gäller för alla utgifter. Detta avtal är bindande för institutionerna under hela den period som det är i kraft. Bilagorna till detta avtal utgör en integrerad del av avtalet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Detta avtal påverkar inte institutionernas respektive budgetbefogenheter och lagstiftningsbefogenheter såsom dessa fastställs i fördragen, i rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 (2) (förordningen om den fleråriga budgetramen), i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (3) (budgetförordningen) och i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (4) (beslutet om egna medel) och påverkar inte de nationella parlamentens befogenheter när det gäller egna medel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Varje ändring av detta avtal kräver samförstånd mellan institutionerna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Detta avtal består av fyra delar:






  — | Del I innehåller bestämmelser om den fleråriga budgetramen samt om tematiska och icke-tematiska särskilda instrument. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Del I innehåller bestämmelser om den fleråriga budgetramen samt om tematiska och icke-tematiska särskilda instrument.

| — | Del II avser interinstitutionellt samarbete i budgetfrågor. |
| --- | --- |

—

Del II avser interinstitutionellt samarbete i budgetfrågor.

| — | Del III innehåller bestämmelser om sund ekonomisk förvaltning av unionens medel. |
| --- | --- |

—

Del III innehåller bestämmelser om sund ekonomisk förvaltning av unionens medel.

| — | Del IV innehåller bestämmelser om kvaliteten och jämförbarheten när det gäller uppgifter om bidragsmottagare i samband med skyddet av unionens budget. |
| --- | --- |

—

Del IV innehåller bestämmelser om kvaliteten och jämförbarheten när det gäller uppgifter om bidragsmottagare i samband med skyddet av unionens budget.

| 6. | Detta avtal träder i kraft den 16 december 2020 och ersätter det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5). |
| --- | --- |

6.

DEL I

DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN OCH SÄRSKILDA INSTRUMENT

A.   BESTÄMMELSER OM DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| 7. | Institutionerna ska, i syfte att uppnå sund ekonomisk förvaltning, under budgetförfarandet och i samband med att unionens allmänna budget antas i möjligaste mån säkerställa att tillräckliga marginaler lämnas tillgängliga under taken för de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen, med undantag för underrubriken ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”. |
| --- | --- |

7.

Uppdatering av prognoserna för betalningsbemyndiganden

| 8. | Kommissionen ska varje år uppdatera prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden fram till åtminstone 2027. Vid uppdateringen ska kommissionen ta hänsyn till all relevant information, inbegripet det faktiska genomförandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn ska också tas till de regler som utformats för att säkerställa att betalningsbemyndigandena utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena och prognoserna för utvecklingen av unionens bruttonationalinkomst (BNI). |
| --- | --- |

8.

B.   BESTÄMMELSER OM TEMATISKA OCH ICKE-TEMATISKA SÄRSKILDA INSTRUMENT

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

| 9. | Om de villkor för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som fastställs i den relevanta grundläggande akten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och beslutet om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.
  Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.
  Överföringar som berör Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska ske i enlighet med budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.

Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.

Överföringar som berör Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska ske i enlighet med budgetförordningen.

Reserven för solidaritet och katastrofbistånd

| 10. | Om kommissionen anser att villkoren för utnyttjande av reserven för solidaritet och katastrofbistånd är uppfyllda ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring från den reserven till de motsvarande budgetposterna, i enlighet med budgetförordningen.
  Beslutet att utnyttja belopp inom ramen för artikel 9.1 a i förordningen om den fleråriga budgetramen ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet på förslag av kommissionen i enlighet med den relevanta grundläggande akten.
  Innan kommissionen lägger fram ett förslag om en överföring från reserven för solidaritet och katastrofbistånd för stöd inom ramen för artikel 9.1 b i förordningen om den fleråriga budgetramen ska den undersöka utrymmet för att omfördela anslag. |
| --- | --- |

10.

Beslutet att utnyttja belopp inom ramen för artikel 9.1 a i förordningen om den fleråriga budgetramen ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet på förslag av kommissionen i enlighet med den relevanta grundläggande akten.

Innan kommissionen lägger fram ett förslag om en överföring från reserven för solidaritet och katastrofbistånd för stöd inom ramen för artikel 9.1 b i förordningen om den fleråriga budgetramen ska den undersöka utrymmet för att omfördela anslag.

Brexitjusteringsreserven

| 11. | Om de villkor för utnyttjande av brexitjusteringsreserven som fastställs i det relevanta instrumentet är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.
  Överföringar som avser brexitjusteringsreserven ska ske i enlighet med budgetförordningen. |
| --- | --- |

11.

Överföringar som avser brexitjusteringsreserven ska ske i enlighet med budgetförordningen.

Det samlade marginalinstrumentet

| 12. | Kommissionen får föreslå utnyttjande av de belopp som motsvarar alla eller en del av de marginaler som avses i artikel 11.1 första stycket a och c i förordningen om den fleråriga budgetramen, i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget. Innan kommissionen lägger fram ett förslag om utnyttjande av belopp som avses i artikel 11.1 första stycket c i den förordningen ska en noggrann analys göras av alla andra lösningar för att uppbringa medlen.
  Dessa belopp får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

12.

Dessa belopp får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Flexibilitetsmekanismen

| 13. | Kommissionen ska lägga fram ett förslag om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen efter att ha undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag inom den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår.
  I det förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppet. Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.
  Flexibilitetsmekanismen får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

I det förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppet. Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.

Flexibilitetsmekanismen får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget.

DEL II

FÖRBÄTTRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET I BUDGETFRÅGOR

A.   FÖRFARANDE FÖR DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET

| 14. | De närmare bestämmelserna om interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet anges i bilaga I. |
| --- | --- |

14.

| 15. | I linje med artikel 312.5 i EUF-fördraget ska institutionerna vidta alla nödvändiga åtgärder för att underlätta antagandet av en ny flerårig budgetram eller en revidering av den i enlighet med det särskilda lagstiftningsförfarande som avses i artikel 312.2 i EUF-fördraget. Sådana åtgärder kommer att omfatta regelbundna möten och informationsutbyten mellan Europaparlamentet och rådet och, på kommissionens initiativ, möten mellan ordförandena för institutionerna enligt artikel 324 i EUF-fördraget för att främja samråd och närma institutionernas ståndpunkter till varandra. Om ett förslag till ny flerårig budgetram eller till en betydande revidering har lagts fram kommer institutionerna att sträva efter att fastställa särskilda arrangemang för samarbete och dialog dem emellan under hela det förfarande som leder fram till antagandet. |
| --- | --- |

15.

Insyn i budgeten

| 16. | Kommissionen ska utarbeta en årlig rapport som ska åtfölja unionens allmänna budget och innehålla tillgänglig icke-konfidentiell information om följande:






  a) | Unionens tillgångar och skulder, inbegripet dem som följer av de in- och utlåningstransaktioner som unionen genomför i enlighet med sina befogenheter enligt fördragen. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Unionens tillgångar och skulder, inbegripet dem som följer av de in- och utlåningstransaktioner som unionen genomför i enlighet med sina befogenheter enligt fördragen.

| b) | Europeiska utvecklingsfondens (6), Europeiska finansiella stabiliseringsfacilitetens, Europeiska stabilitetsmekanismens och andra möjliga framtida mekanismers inkomster, utgifter, tillgångar och skulder. |
| --- | --- |

b)

Europeiska utvecklingsfondens (6), Europeiska finansiella stabiliseringsfacilitetens, Europeiska stabilitetsmekanismens och andra möjliga framtida mekanismers inkomster, utgifter, tillgångar och skulder.

| c) | Medlemsstaternas utgifter inom ramen för fördjupat samarbete, i den mån dessa inte omfattas av unionens allmänna budget. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaternas utgifter inom ramen för fördjupat samarbete, i den mån dessa inte omfattas av unionens allmänna budget.

| d) | Klimatutgifter, på grundval av en ändamålsenlig metod som fastställts av kommissionen och, när så är relevant, i enlighet med sektorsspecifik lagstiftning, för övervakning av klimatutgifter och deras prestation i syfte att uppnå det övergripande målet att minst 30 % av det totala beloppet av utgifterna i unionens budget och för Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska stödja klimatmål, varvid effekterna av utfasningen av finansieringen från Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska beaktas och åtskillnad göras mellan begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, när så är möjligt.
  Om framstegen med att uppnå klimatutgiftsmålet är otillräckliga för ett eller flera av de berörda programmen kommer institutionerna, i enlighet med sina ansvarsområden och den relevanta lagstiftningen, att samråda med varandra om lämpliga åtgärder som ska vidtas för att säkerställa att unionens utgifter för klimatmålen under hela perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 motsvarar minst 30 % av det totala beloppet av utgifterna i unionens budget och för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. |
| --- | --- |

d)

Klimatutgifter, på grundval av en ändamålsenlig metod som fastställts av kommissionen och, när så är relevant, i enlighet med sektorsspecifik lagstiftning, för övervakning av klimatutgifter och deras prestation i syfte att uppnå det övergripande målet att minst 30 % av det totala beloppet av utgifterna i unionens budget och för Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska stödja klimatmål, varvid effekterna av utfasningen av finansieringen från Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska beaktas och åtskillnad göras mellan begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, när så är möjligt.

Om framstegen med att uppnå klimatutgiftsmålet är otillräckliga för ett eller flera av de berörda programmen kommer institutionerna, i enlighet med sina ansvarsområden och den relevanta lagstiftningen, att samråda med varandra om lämpliga åtgärder som ska vidtas för att säkerställa att unionens utgifter för klimatmålen under hela perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027 motsvarar minst 30 % av det totala beloppet av utgifterna i unionens budget och för Europeiska unionens återhämtningsinstrument.

| e) | Utgifter som bidrar till att stoppa och vända minskningen av biologisk mångfald, på grundval av en ändamålsenlig, transparent och övergripande metod som fastställts av kommissionen, i samarbete med Europaparlamentet och rådet och, när så är relevant, i enlighet med sektorsspecifik lagstiftning, i syfte att arbeta för att uppnå målet att 7,5 % för 2024, och 10 % för 2026 och för 2027, av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till mål för biologisk mångfald, med beaktande av befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

e)

Utgifter som bidrar till att stoppa och vända minskningen av biologisk mångfald, på grundval av en ändamålsenlig, transparent och övergripande metod som fastställts av kommissionen, i samarbete med Europaparlamentet och rådet och, när så är relevant, i enlighet med sektorsspecifik lagstiftning, i syfte att arbeta för att uppnå målet att 7,5 % för 2024, och 10 % för 2026 och för 2027, av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen ska anslås till mål för biologisk mångfald, med beaktande av befintliga överlappningar mellan klimatmål och mål för biologisk mångfald.

| f) | Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män samt rättigheter och lika möjligheter för alla vid genomförandet och övervakningen av de relevanta programmen, och integreringen av dessa mål samt jämställdhetsintegrering, inbegripet genom en förbättrad bedömning av de könsspecifika konsekvenserna i konsekvensbedömningar och utvärderingar inom ramen för arbetet för bättre lagstiftning. Kommissionen kommer att undersöka hur en metod för att mäta de relevanta utgifterna på programnivå under den fleråriga budgetramen 2021–2027 kan utvecklas. Kommissionen kommer att använda den metoden så snart den blir tillgänglig. Senast den 1 januari 2023 kommer kommissionen att införa den metoden för vissa centralt förvaltade program för att testa om den är genomförbar. Efter halva tiden kommer det att undersökas huruvida metoden kan utvidgas till andra program för återstoden av den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

f)

Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män samt rättigheter och lika möjligheter för alla vid genomförandet och övervakningen av de relevanta programmen, och integreringen av dessa mål samt jämställdhetsintegrering, inbegripet genom en förbättrad bedömning av de könsspecifika konsekvenserna i konsekvensbedömningar och utvärderingar inom ramen för arbetet för bättre lagstiftning. Kommissionen kommer att undersöka hur en metod för att mäta de relevanta utgifterna på programnivå under den fleråriga budgetramen 2021–2027 kan utvecklas. Kommissionen kommer att använda den metoden så snart den blir tillgänglig. Senast den 1 januari 2023 kommer kommissionen att införa den metoden för vissa centralt förvaltade program för att testa om den är genomförbar. Efter halva tiden kommer det att undersökas huruvida metoden kan utvidgas till andra program för återstoden av den fleråriga budgetramen 2021–2027.

| g) | Genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i alla relevanta unionsprogram inom den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

g)

Genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling i alla relevanta unionsprogram inom den fleråriga budgetramen 2021–2027.

De ändamålsenliga metoder som avses i första stycket d och e kommer i möjligaste mån att innehålla en hänvisning till unionens budgets bidrag till den europeiska gröna given, som omfattar principen om att inte vålla skada.

Den ändamålsenliga metod som avses i första stycket d kommer att vara öppen, fullständig, resultatinriktad och prestationsbaserad, inkludera årliga samråd från kommissionens sida med Europaparlamentet och rådet och identifiera relevanta åtgärder som ska vidtas i händelse av otillräckliga framsteg med att uppnå tillämpliga mål.

Ingen av de metoder som avses i denna punkt bör leda till orimliga administrativa bördor för projektinnehavare eller bidragsmottagare.

| 17. | Kommissionen ska utarbeta en årlig rapport om genomförandet av Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Denna årliga rapport ska innehålla all tillgänglig och icke-konfidentiell information om






  — | tillgångar och skulder som följer av de in- och utlåningstransaktioner som genomförs enligt artikel 5 i beslutet om egna medel, |
| --- | --- | --- |

17.

—

tillgångar och skulder som följer av de in- och utlåningstransaktioner som genomförs enligt artikel 5 i beslutet om egna medel,

| — | det sammanlagda beloppet av inkomster som avsatts för unionsprogram vid genomförandet av Europeiska unionens återhämtningsinstrument under det föregående året, uppdelat efter program och budgetrubrik, |
| --- | --- |

—

det sammanlagda beloppet av inkomster som avsatts för unionsprogram vid genomförandet av Europeiska unionens återhämtningsinstrument under det föregående året, uppdelat efter program och budgetrubrik,

| — | lånade medel som bidragit till uppnåendet av målen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument och de särskilda unionsprogrammen. |
| --- | --- |

—

lånade medel som bidragit till uppnåendet av målen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument och de särskilda unionsprogrammen.

B.   INFÖRANDE AV FINANSIELLA BESTÄMMELSER I LAGSTIFTNINGSAKTER

| 18. | Varje lagstiftningsakt om ett flerårigt program som antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska innehålla en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer programmets finansieringsram.
  Det beloppet ska utgöra det särskilda referensbeloppet för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.
  För program som avses i bilaga II till förordningen om den fleråriga budgetramen höjs det särskilda referensbeloppet automatiskt med de ytterligare anslag som avses i artikel 5.1 i förordningen om den fleråriga budgetramen.
  Europaparlamentet och rådet förpliktar sig, liksom kommissionen när den lägger fram sitt budgetförslag, att inte avvika från detta belopp med mer än 15 % under hela det berörda programmets löptid såvida det inte uppstår nya objektiva och varaktiga omständigheter som är uttryckligen och precist motiverade, med hänsyn tagen till de resultat som uppnåtts genom genomförandet av programmet, särskilt med utgångspunkt från utvärderingar. Alla ökningar till följd av sådana variationer ska ligga under det befintliga utgiftstaket för den berörda budgetrubriken, med förbehåll för användning av instrument som avses i förordningen om den fleråriga budgetramen och i det här avtalet.
  Fjärde stycket är inte tillämpligt på de ytterligare anslag som avses i tredje stycket.
  Denna punkt är inte tillämplig på sådana anslag för sammanhållningspolitiken som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och som tilldelats i förväg per medlemsstat och där det fastställts en finansieringsram för hela programperioden eller på de storskaliga projekt som avses i artikel 18 i förordningen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

18.

Det beloppet ska utgöra det särskilda referensbeloppet för Europaparlamentet och rådet under det årliga budgetförfarandet.

För program som avses i bilaga II till förordningen om den fleråriga budgetramen höjs det särskilda referensbeloppet automatiskt med de ytterligare anslag som avses i artikel 5.1 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

Europaparlamentet och rådet förpliktar sig, liksom kommissionen när den lägger fram sitt budgetförslag, att inte avvika från detta belopp med mer än 15 % under hela det berörda programmets löptid såvida det inte uppstår nya objektiva och varaktiga omständigheter som är uttryckligen och precist motiverade, med hänsyn tagen till de resultat som uppnåtts genom genomförandet av programmet, särskilt med utgångspunkt från utvärderingar. Alla ökningar till följd av sådana variationer ska ligga under det befintliga utgiftstaket för den berörda budgetrubriken, med förbehåll för användning av instrument som avses i förordningen om den fleråriga budgetramen och i det här avtalet.

Fjärde stycket är inte tillämpligt på de ytterligare anslag som avses i tredje stycket.

Denna punkt är inte tillämplig på sådana anslag för sammanhållningspolitiken som antagits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och som tilldelats i förväg per medlemsstat och där det fastställts en finansieringsram för hela programperioden eller på de storskaliga projekt som avses i artikel 18 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

| 19. | Rättsligt bindande unionsakter om fleråriga program som inte antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska inte innehålla något belopp som bedöms vara nödvändigt.
  Om rådet önskar införa ett finansiellt referensbelopp ska det beloppet endast tas som ett uttryck för lagstiftarens vilja, och inte påverka Europaparlamentets och rådets budgetbefogenheter så som de anges i EUF-fördraget. En bestämmelse om detta ska inkluderas i alla rättsligt bindande unionsakter som innehåller ett sådant finansiellt referensbelopp. |
| --- | --- |

19.

Om rådet önskar införa ett finansiellt referensbelopp ska det beloppet endast tas som ett uttryck för lagstiftarens vilja, och inte påverka Europaparlamentets och rådets budgetbefogenheter så som de anges i EUF-fördraget. En bestämmelse om detta ska inkluderas i alla rättsligt bindande unionsakter som innehåller ett sådant finansiellt referensbelopp.

C.   UTGIFTER MED AVSEENDE PÅ FISKEAVTAL

| 20. | Utgifter med avseende på fiskeavtal ska omfattas av följande särskilda regler.
  Kommissionen förpliktar sig att regelbundet informera Europaparlamentet om förberedelserna inför förhandlingarna om fiskeavtal och om genomförandet av dem samt om deras konsekvenser för budgeten.
  Inom ramen för lagstiftningsförfarandet på området för fiskeavtal förpliktar sig institutionerna att göra sitt yttersta för att säkerställa att alla förfaranden genomförs med minsta möjliga dröjsmål.
  Belopp som anslås i budgeten för nya fiskeavtal eller förnyelse av fiskeavtal som träder i kraft efter den 1 januari det berörda budgetåret ska föras upp i reserven.
  Om de anslag som avsatts för fiskeavtal (inbegripet reserven) skulle visa sig otillräckliga, ska kommissionen förse Europaparlamentet och rådet med nödvändiga uppgifter om orsakerna till denna situation och om vilka åtgärder som skulle kunna vidtas enligt de fastställda förfarandena. Vid behov ska kommissionen också föreslå lämpliga åtgärder.
  Kommissionen ska varje kvartal förse Europaparlamentet och rådet med detaljerade uppgifter om tillämpningen av de fiskeavtal som är i kraft samt med en ekonomisk prognos för återstoden av året. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen förpliktar sig att regelbundet informera Europaparlamentet om förberedelserna inför förhandlingarna om fiskeavtal och om genomförandet av dem samt om deras konsekvenser för budgeten.

Inom ramen för lagstiftningsförfarandet på området för fiskeavtal förpliktar sig institutionerna att göra sitt yttersta för att säkerställa att alla förfaranden genomförs med minsta möjliga dröjsmål.

Belopp som anslås i budgeten för nya fiskeavtal eller förnyelse av fiskeavtal som träder i kraft efter den 1 januari det berörda budgetåret ska föras upp i reserven.

Om de anslag som avsatts för fiskeavtal (inbegripet reserven) skulle visa sig otillräckliga, ska kommissionen förse Europaparlamentet och rådet med nödvändiga uppgifter om orsakerna till denna situation och om vilka åtgärder som skulle kunna vidtas enligt de fastställda förfarandena. Vid behov ska kommissionen också föreslå lämpliga åtgärder.

Kommissionen ska varje kvartal förse Europaparlamentet och rådet med detaljerade uppgifter om tillämpningen av de fiskeavtal som är i kraft samt med en ekonomisk prognos för återstoden av året.

| 21. | Utan att det påverkar det förfarande som är tillämpligt för fiskeavtalsförhandlingar förbinder sig Europaparlamentet och rådet att inom ramen för budgetsamarbetet i tid nå en överenskommelse om en adekvat finansiering av fiskeavtalen. |
| --- | --- |

21.

D.   FINANSIERING AV DEN GEMENSAMMA UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIKEN (Gusp)

| 22. | Det totala beloppet för driftsutgifterna för Gusp ska tas upp i ett och samma budgetkapitel med rubriken Gusp. Detta belopp ska täcka de faktiska förutsägbara behov som beräknats vid upprättandet av budgetförslaget på grundval av årliga prognoser från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten). En rimlig marginal för oförutsedda utgifter ska vara tillåten. Inga medel får avsättas i reserv. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Vad gäller de utgifter för Gusp som belastar unionens budget i enlighet med artikel 41 i fördraget om Europeiska unionen, ska institutionerna sträva efter att, i förlikningskommittén, såsom anges i artikel 314.5 i EUF-fördraget, och utifrån kommissionens budgetförslag, varje år uppnå enighet om vilket belopp som ska föras in för driftsutgifter och om hur det beloppet ska fördelas mellan artiklarna i budgetkapitlet för Gusp. Om enighet inte uppnås ska Europaparlamentet och rådet föra in samma belopp i budgeten som i föregående års budget, eller det belopp som föreslås i budgetförslaget om detta är lägre.
  Det totala beloppet för driftsutgifter för Gusp ska fördelas mellan artiklarna i budgetkapitlet för Gusp så som föreslås i tredje stycket. Varje artikel ska omfatta åtgärder som redan har antagits, åtgärder som är planerade men som ännu inte har antagits samt belopp för framtida – oförutsedda – åtgärder som rådet kommer att anta under det berörda budgetåret.
  Inom budgetkapitlet för Gusp kan de artiklar där åtgärder inom Gusp ska tas upp ha ungefär följande lydelse:






  — | De enskilda mest omfattande uppdragen enligt artikel 52.1 g i budgetförordningen. |
| --- | --- | --- |

23.

Det totala beloppet för driftsutgifter för Gusp ska fördelas mellan artiklarna i budgetkapitlet för Gusp så som föreslås i tredje stycket. Varje artikel ska omfatta åtgärder som redan har antagits, åtgärder som är planerade men som ännu inte har antagits samt belopp för framtida – oförutsedda – åtgärder som rådet kommer att anta under det berörda budgetåret.

Inom budgetkapitlet för Gusp kan de artiklar där åtgärder inom Gusp ska tas upp ha ungefär följande lydelse:

—

De enskilda mest omfattande uppdragen enligt artikel 52.1 g i budgetförordningen.

| — | Andra uppdrag (krishantering, konfliktförebyggande, konfliktlösning och stabiliserande insatser samt övervakning och genomförande av freds- och säkerhetsprocesser). |
| --- | --- |

—

Andra uppdrag (krishantering, konfliktförebyggande, konfliktlösning och stabiliserande insatser samt övervakning och genomförande av freds- och säkerhetsprocesser).

| — | Icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Icke-spridning och nedrustning.

| — | Nödåtgärder. |
| --- | --- |

—

Nödåtgärder.

| — | Förberedande åtgärder och uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Förberedande åtgärder och uppföljningsåtgärder.

| — | Europeiska unionens särskilda representanter. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens särskilda representanter.

Eftersom kommissionen i enlighet med budgetförordningen har befogenhet att självständigt överföra anslag mellan artiklarna inom budgetkapitlet för Gusp, ska den flexibilitet som bedöms vara nödvändig för ett snabbt genomförande av åtgärder inom Gusp säkerställas. Om beloppet i budgetkapitlet för Gusp under ett budgetår inte är tillräckligt för att täcka de nödvändiga utgifterna ska Europaparlamentet och rådet på förslag av kommissionen omedelbart söka en lösning.

| 24. | Den höga representanten ska varje år höra Europaparlamentet angående ett långsiktigt dokument som ska överlämnas senast den 15 juni det berörda året om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller Gusp, inbegripet de finansiella konsekvenserna för unionens budget, en utvärdering av de åtgärder som inletts år n-1 och en bedömning av huruvida Gusp är samordnat med och kompletterar unionens andra instrument för finansiering av yttre åtgärder. Den höga representanten ska också regelbundet informera Europaparlamentet genom att anordna minst fem gemensamma samrådsmöten per år inom ramen för den regelbundna politiska dialogen om Gusp, enligt överenskommelse senast den 30 november varje år. Europaparlamentet respektive rådet ska besluta vem som ska delta i dessa möten, med beaktande av målet och av vilken typ av information som utbyts vid dessa möten.
  Företrädare för kommissionen ska inbjudas att delta i dessa möten.
  Om rådet antar ett beslut på Gusp-området som medför utgifter ska den höga representanten omedelbart och under alla omständigheter senast fem arbetsdagar därefter till Europaparlamentet överlämna en uppskattning av de beräknade kostnaderna (en finansieringsöversikt), särskilt de kostnader som avser tidsram, personal, användning av lokaler och övrig infrastruktur, transportmedel, utbildningsbehov och säkerhetsarrangemang.
  Kommissionen ska en gång i kvartalet underrätta Europaparlamentet och rådet om genomförandet av åtgärder inom Gusp och om de finansiella prognoserna för återstoden av budgetåret. |
| --- | --- |

24.

Företrädare för kommissionen ska inbjudas att delta i dessa möten.

Om rådet antar ett beslut på Gusp-området som medför utgifter ska den höga representanten omedelbart och under alla omständigheter senast fem arbetsdagar därefter till Europaparlamentet överlämna en uppskattning av de beräknade kostnaderna (en finansieringsöversikt), särskilt de kostnader som avser tidsram, personal, användning av lokaler och övrig infrastruktur, transportmedel, utbildningsbehov och säkerhetsarrangemang.

Kommissionen ska en gång i kvartalet underrätta Europaparlamentet och rådet om genomförandet av åtgärder inom Gusp och om de finansiella prognoserna för återstoden av budgetåret.

E.   INSTITUTIONERNAS ROLLER MED AVSEENDE PÅ UTVECKLINGSFRÅGOR

| 25. | Kommissionen ska etablera en informell dialog med Europaparlamentet om utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

25.

DEL III

SUND EKONOMISK FÖRVALTNING AV UNIONENS MEDEL

A.   BUDGETPLANERING

| 26. | Två gånger om året, första gången tillsammans med de dokument som åtföljer budgetförslaget och andra gången efter antagandet av unionens allmänna budget, ska kommissionen lägga fram en fullständig budgetplanering för rubrikerna 1, 2 (med undantag för underrubriken ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”), 3 (för ”Miljö och klimatpolitik” och ”Havspolitik och fiske”), 4, 5 och 6 i den fleråriga budgetramen. I den planeringen, uppställd efter rubrik, politikområde och budgetpost, bör följande anges:






  a) | Gällande lagstiftning, med åtskillnad mellan fleråriga program och årliga åtgärder.






  i) | För fleråriga program bör kommissionen ange enligt vilket förfarande de antagits (ordinarie eller särskilt lagstiftningsförfarande), deras varaktighet, den totala finansieringsramen samt hur stor andel som tilldelas administrativa utgifter. |
| --- | --- | --- | --- |

26.

a)

Gällande lagstiftning, med åtskillnad mellan fleråriga program och årliga åtgärder.

i)

För fleråriga program bör kommissionen ange enligt vilket förfarande de antagits (ordinarie eller särskilt lagstiftningsförfarande), deras varaktighet, den totala finansieringsramen samt hur stor andel som tilldelas administrativa utgifter.

| ii) | För fleråriga program som avses i bilaga II till förordningen om den fleråriga budgetramen bör kommissionen dessutom på ett transparent sätt ange de ytterligare anslagen enligt artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

ii)

För fleråriga program som avses i bilaga II till förordningen om den fleråriga budgetramen bör kommissionen dessutom på ett transparent sätt ange de ytterligare anslagen enligt artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen.

| iii) | För årliga åtgärder (avseende pilotprojekt, förberedande åtgärder och byråer) samt åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter bör kommissionen tillhandahålla fleråriga beräkningar. |
| --- | --- |

iii)

För årliga åtgärder (avseende pilotprojekt, förberedande åtgärder och byråer) samt åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter bör kommissionen tillhandahålla fleråriga beräkningar.

| b) | Lagstiftningsförslag som ännu inte har antagits: uppdaterad information om de förslag som har lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Lagstiftningsförslag som ännu inte har antagits: uppdaterad information om de förslag som har lagts fram av kommissionen.

Kommissionen bör överväga metoder för korsvis hänvisning mellan budgetplaneringen och sin lagstiftningsplanering för att ge mer precisa och tillförlitliga prognoser. För varje lagstiftningsförslag bör kommissionen ange om det ingår i den planering som lämnats in i samband med presentationen av budgetförslaget eller efter det att budgeten slutgiltigt har antagits. Kommissionen bör informera Europaparlamentet och rådet om särskilt följande:

| a) | Alla nya lagstiftningsakter som antagits och ännu inte antagna förslag som lagts fram men som inte ingår i den planering som lämnats in i samband med budgetförslaget eller efter det att budgeten slutgiltigt har antagits (med motsvarande belopp). |
| --- | --- |

a)

Alla nya lagstiftningsakter som antagits och ännu inte antagna förslag som lagts fram men som inte ingår i den planering som lämnats in i samband med budgetförslaget eller efter det att budgeten slutgiltigt har antagits (med motsvarande belopp).

| b) | Planerad lagstiftning enligt kommissionens årliga arbetsprogram för lagstiftning med angivande av om åtgärderna sannolikt kommer att ha budgetkonsekvenser. |
| --- | --- |

b)

Planerad lagstiftning enligt kommissionens årliga arbetsprogram för lagstiftning med angivande av om åtgärderna sannolikt kommer att ha budgetkonsekvenser.

Vid behov bör kommissionen ange vilka ändringar i planeringen som nya lagstiftningsförslag kräver.

B.   BYRÅER OCH EUROPASKOLOR

| 27. | Innan kommissionen lägger fram ett förslag om att inrätta en ny byrå bör den göra en sund, fullständig och objektiv konsekvensbedömning, med beaktande bland annat av den kritiska massan för personal och kompetens, kostnadseffektivitet, subsidiaritet och proportionalitet, inverkan på nationella verksamheter och unionens verksamheter samt budgetkonsekvenserna inom den berörda utgiftsrubriken. Utifrån dessa uppgifter, och utan att det påverkar lagstiftningsförfarandena för inrättandet av byrån, förbinder sig Europaparlamentet och rådet att inom ramen för budgetsamarbetet i tid nå en överenskommelse om finansieringen av den föreslagna byrån.
  Följande förfarande ska tillämpas:






  — | Kommissionen ska först lägga fram varje förslag till inrättande av en ny byrå vid det första trepartsmötet efter det att den själv antagit förslaget, och den ska också lägga fram den finansieringsöversikt som åtföljer lagstiftningsförslaget om inrättande av byrån och redogöra för konsekvenserna av förslaget under den period som återstår av budgetplaneringen. |
| --- | --- | --- |

27.

Följande förfarande ska tillämpas:

—

Kommissionen ska först lägga fram varje förslag till inrättande av en ny byrå vid det första trepartsmötet efter det att den själv antagit förslaget, och den ska också lägga fram den finansieringsöversikt som åtföljer lagstiftningsförslaget om inrättande av byrån och redogöra för konsekvenserna av förslaget under den period som återstår av budgetplaneringen.

| — | Kommissionen ska sedan under lagstiftningsprocessen bistå lagstiftaren med att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av de ändringar som föreslagits. Dessa ekonomiska konsekvenser bör beaktas under de relevanta lagstiftande trepartsmötena. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska sedan under lagstiftningsprocessen bistå lagstiftaren med att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av de ändringar som föreslagits. Dessa ekonomiska konsekvenser bör beaktas under de relevanta lagstiftande trepartsmötena.

| — | Därefter ska kommissionen innan lagstiftningsprocessen slutförs lägga fram en uppdaterad finansieringsöversikt som tar hänsyn till lagstiftarens potentiella ändringar; denna slutliga finansieringsöversikt ska föras upp på dagordningen för det sista trepartsmötet och godkännas formellt av lagstiftaren. Den ska också föras upp på dagordningen för ett kommande budgettrepartsmöte (i brådskande fall i förenklad form), i syfte att nå en överenskommelse om finansieringen. |
| --- | --- |

—

Därefter ska kommissionen innan lagstiftningsprocessen slutförs lägga fram en uppdaterad finansieringsöversikt som tar hänsyn till lagstiftarens potentiella ändringar; denna slutliga finansieringsöversikt ska föras upp på dagordningen för det sista trepartsmötet och godkännas formellt av lagstiftaren. Den ska också föras upp på dagordningen för ett kommande budgettrepartsmöte (i brådskande fall i förenklad form), i syfte att nå en överenskommelse om finansieringen.

| — | Slutligen ska den överenskommelse som nåtts vid ett trepartsmöte och som tar hänsyn till kommissionens budgetberäkning avseende lagstiftningsprocessens innehåll bekräftas genom en gemensam förklaring. Överenskommelsen ska underställas Europaparlamentets och rådets godkännande, i enlighet med deras respektive arbetsordning. |
| --- | --- |

—

Slutligen ska den överenskommelse som nåtts vid ett trepartsmöte och som tar hänsyn till kommissionens budgetberäkning avseende lagstiftningsprocessens innehåll bekräftas genom en gemensam förklaring. Överenskommelsen ska underställas Europaparlamentets och rådets godkännande, i enlighet med deras respektive arbetsordning.

Samma förfarande tillämpas vid ändring av en rättsakt som berör en byrå och som skulle påverka den berörda byråns resurser.

Om en byrås arbetsuppgifter ändras väsentligt utan att det sker någon ändring i den rättsakt genom vilken byrån inrättats ska kommissionen meddela Europaparlamentet och rådet om detta genom att lämna in en reviderad finansieringsöversikt, så att Europaparlamentet och rådet har möjlighet att i tid nå en överenskommelse om finansieringen av byrån.

| 28. | Vid budgetförfarandet bör hänsyn tas till de relevanta bestämmelserna i den gemensamma ansats som bifogats det gemensamma uttalande från Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om decentraliserade byråer som undertecknades den 19 juli 2012. |
| --- | --- |

28.

| 29. | När Europaskolornas styrelse överväger att inrätta en ny Europaskola ska ett liknande förfarande tillämpas på motsvarande sätt i fråga om budgetkonsekvenserna för unionens budget. |
| --- | --- |

29.

DEL IV

SKYDD AV UNIONENS BUDGET: KVALITETEN OCH JÄMFÖRBARHETEN NÄR DET GÄLLER UPPGIFTER OM BIDRAGSMOTTAGARE

| 30. | I linje med Europaparlamentets begäranden och som svar på punkt 24 i Europeiska rådets slutsatser av den 17–21 juli 2020 är institutionerna överens om att införa standardiserade åtgärder för att för kontroll- och revisionsändamål samla in, jämföra och sammanställa information och sifferuppgifter om slutmottagare och bidragsmottagare inom ramen för unionsfinansiering, i syfte att förstärka skyddet av unionens budget och Europeiska unionens återhämtningsinstrument mot bedrägerier och oriktigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | För att säkerställa ändamålsenliga kontroller och revisioner är det nödvändigt att samla in uppgifter om dem som i slutändan, direkt eller indirekt, omfattas av unionsfinansiering inom ramen för delad förvaltning samt av projekt och reformer som får stöd inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, inbegripet uppgifter om de verkliga huvudmännen för mottagarna av finansieringen. Reglerna för insamling och behandling av sådana uppgifter måste vara förenliga med gällande dataskyddsregler. |
| --- | --- |

31.

| 32. | För att stärka skyddet av unionens budget kommer kommissionen att tillhandahålla ett integrerat och driftskompatibelt informations- och övervakningssystem som inbegriper ett enda datautvinnings- och riskgraderingsverktyg för bedömning och analys av de uppgifter som avses i punkt 31 med avsikten att detta ska tillämpas allmänt av medlemsstaterna. Detta system skulle säkerställa effektiva kontroller av intressekonflikter, oriktigheter, dubbel finansiering och eventuellt missbruk av medel. Kommissionen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och unionens övriga utrednings- och kontrollorgan bör ha den tillgång till de uppgifterna som krävs för att de ska kunna utöva sina tillsynsfunktioner med avseende på de kontroller och revisioner som i första hand ska genomföras av medlemsstaterna för att upptäcka oriktigheter och genomföra administrativa utredningar om missbruket av den berörda unionsfinansieringen, och för att få en exakt översikt av fördelningen av den. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Utan att det påverkar institutionernas befogenheter enligt fördragen förbinder sig institutionerna att, under lagstiftningsförfarandet för de relevanta grundläggande akterna, samarbeta lojalt för att säkerställa uppföljning av Europeiska rådets slutsatser av den 17–21 juli 2020 i linje med den strategi som beskrivs i denna del. |
| --- | --- |

33.

Utfärdat i Bryssel den 16 december 2020.

På Europaparlamentets vägnar

Image 1

David Maria SASSOLI

Ordförande

På rådets vägnar

Image 2

Michael ROTH

Ordförande

På kommissionens vägnar

Image 3

Johannes HAHN

För ordföranden

---

(1)  Rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (se sidan 23 i detta nummer av EUT).

1

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om fastställande av den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (se sidan 11 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

3

(4)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

4

(5)  
  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

5

(6)  I enlighet med det interna avtalet mellan företrädarna för regeringarna i Europeiska unionens medlemsstater, församlade i rådet, om finansiering av Europeiska unionens bistånd inom den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 i enlighet med AVS–EU-partnerskapsavtalet och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är tillämplig (EUT L 210, 6.8.2013, s. 1) och i enlighet med tidigare interna avtal.

6

---

BILAGA I

INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE UNDER BUDGETFÖRFARANDET

Del A.   Tidsplan för budgetförfarandet

| 1. | Institutionerna ska varje år enas om en pragmatisk tidsplan i god tid innan budgetförfarandet inleds på grundval av nuvarande praxis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För att säkerställa att Europaparlamentet och rådet kan utöva sina budgetbefogenheter effektivt ska ståndpunkter om budgeten, överföringar eller andra underrättelser som innebär en aktivering av tidsfrister lämnas in med vederbörligt beaktande av eventuella lediga perioder, vilkas datum dessa institutioner i god tid har informerat varandra om genom sina respektive avdelningar. |
| --- | --- |

2.

Del B.   Prioriteringar för budgetförfarandet

| 3. | I god tid innan kommissionen antar budgetförslaget ska ett trepartsmöte sammankallas för att diskutera möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret och frågor som genomförandet av budgeten för det innevarande budgetåret gett upphov till, på grundval av de uppgifter som kommissionen tillhandahåller i enlighet med punkt 37. |
| --- | --- |

3.

Del C.   Upprättande av budgetförslaget och uppdatering av beräkningar

| 4. | Andra institutioner än kommissionen uppmanas att anta sina budgetberäkningar före mars månads utgång. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommissionen ska varje år lägga fram ett budgetförslag som svarar mot unionens faktiska finansieringsbehov.
  Det ska ta hänsyn till






  a) | de prognoser över behoven av medel från strukturfonderna som lämnas av medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

5.

Det ska ta hänsyn till

a)

de prognoser över behoven av medel från strukturfonderna som lämnas av medlemsstaterna,

| b) | kapaciteten att utnyttja anslag och därvid sträva efter att vidmakthålla ett strikt förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, |
| --- | --- |

b)

kapaciteten att utnyttja anslag och därvid sträva efter att vidmakthålla ett strikt förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden,

| c) | möjligheterna att ta nya politiska initiativ genom pilotprojekt, nya förberedande åtgärder eller båda delarna, eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löper ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundläggande akt, i den mening som avses i budgetförordningen (definition av grundläggande akt, behovet av en grundläggande akt för genomförandet samt undantag), |
| --- | --- |

c)

möjligheterna att ta nya politiska initiativ genom pilotprojekt, nya förberedande åtgärder eller båda delarna, eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löper ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundläggande akt, i den mening som avses i budgetförordningen (definition av grundläggande akt, behovet av en grundläggande akt för genomförandet samt undantag),

| d) | behovet av att säkerställa att utgifternas utveckling i förhållande till det föregående året överensstämmer med kraven på budgetdisciplin. |
| --- | --- |

d)

behovet av att säkerställa att utgifternas utveckling i förhållande till det föregående året överensstämmer med kraven på budgetdisciplin.

| 6. | Institutionerna ska i möjligaste mån undvika att föra in poster i budgeten som avser obetydliga belopp för utgifter för insatser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet och rådet förpliktar sig också att ta hänsyn till den bedömning av möjligheterna att genomföra budgeten som kommissionen lagt fram inom ramen för budgetförslaget och i samband med genomförandet av budgeten för det innevarande budgetåret. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Med hänsyn till betydelsen av en sund ekonomisk förvaltning och på grund av de effekter som större ändringar av kontoplanens avdelningar och kapitel kan få för de rapporteringskrav som åligger kommissionens avdelningar under genomförandet av budgeten, förpliktar sig Europaparlamentet och rådet att diskutera eventuella förslag till sådana större ändringar med kommissionen under förlikningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Med hänsyn till betydelsen av ett lojalt och sunt samarbete mellan institutionerna förbinder sig Europaparlamentet och rådet att upprätthålla regelbundna och aktiva kontakter på alla nivåer genom sina respektive förhandlare, under hela budgetförfarandet och särskilt under hela förlikningsperioden för att enighet ska kunna uppnås. Europaparlamentet och rådet förpliktar sig att säkerställa ett kontinuerligt ömsesidigt utbyte av relevant information och relevanta dokument i tid, på både formell och informell nivå, liksom att vid behov under förlikningsperioden hålla tekniska eller informella möten i samarbete med kommissionen. Kommissionen ska säkerställa att Europaparlamentet och rådet i tid får lika tillgång till information och dokument. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Fram till dess att förlikningskommittén sammankallas får kommissionen i enlighet med artikel 314.2 i EUF-fördraget vid behov lägga fram ändringsskrivelser till budgetförslaget, inbegripet en ändringsskrivelse med uppdaterade utgiftsberäkningar på jordbruksområdet. Kommissionen ska överlämna information om uppdateringar till Europaparlamentet och rådet för beaktande så snart den finns tillgänglig. Kommissionen ska ställa all nödvändig dokumentation till Europaparlamentets och rådets förfogande. |
| --- | --- |

10.

Del D.   Budgetförfarande före förlikningsförfarandet

| 11. | Ett trepartsmöte ska sammankallas i tillräckligt god tid före rådets behandling för att institutionerna ska ha möjlighet att utbyta synpunkter om budgetförslaget. |
| --- | --- |

11.

| 12. | För att kommissionen ska få tillräckligt med tid för att bedöma genomförbarheten hos de ändringar som Europaparlamentet och rådet vill införa och som ger upphov till nya förberedande åtgärder eller pilotprojekt eller som förlänger sådana som redan finns, ska Europaparlamentet och rådet underrätta kommissionen om sina avsikter i det avseendet, så att en första diskussion kan äga rum redan vid det trepartsmötet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ett trepartsmöte får sammankallas före Europaparlamentets omröstning i plenum. |
| --- | --- |

13.

Del E.   Förlikningsförfarande

| 14. | Om Europaparlamentet antar ändringar avseende rådets ståndpunkt ska rådets ordförande under samma plenarsammanträde notera skillnaderna mellan de två institutionernas ståndpunkter och ge sitt samtycke till att Europaparlamentets ordförande omedelbart sammankallar förlikningskommittén. Skrivelsen om sammankallande av förlikningskommittén ska skickas senast den första arbetsdagen i veckan efter slutet på den sammanträdesperiod då parlamentets omröstning skedde, och förlikningsperioden ska inledas följande dag. De 21 dagar som förlikningen får pågå ska beräknas enligt rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (1). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Om rådet inte kan komma överens om alla de ändringar som Europaparlamentet antagit bör det bekräfta sin ståndpunkt genom en skrivelse som ska skickas före det första möte som ska hållas under förlikningsperioden. I sådana fall ska förlikningskommittén fortsätta sitt arbete enligt villkoren i följande punkter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ordförandeskapet i förlikningskommittén ska utövas gemensamt av företrädare för Europaparlamentet och rådet. Medordföranden från den institution som står värd för förlikningskommitténs möte ska vara mötets ordförande. Varje institution ska i enlighet med sin arbetsordning utse sina deltagare för varje möte och fastställa sitt förhandlingsmandat. Europaparlamentet och rådet ska företrädas på en lämplig nivå i förlikningskommittén så att varje delegation kan göra politiska åtaganden för sin institution och så att faktiska framsteg mot en slutlig överenskommelse kan göras. |
| --- | --- |

16.

| 17. | I enlighet med artikel 314.5 andra stycket i EUF-fördraget ska kommissionen delta i förlikningskommitténs arbete och ta alla nödvändiga initiativ för att närma Europaparlamentets och rådets ståndpunkter till varandra. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Trepartsmöten ska hållas under hela förlikningsförfarandet med företrädare på olika nivåer för att lösa de frågor som kvarstår och skapa förutsättningar för enighet i förlikningskommittén. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska växelvis äga rum i Europaparlamentets och rådets lokaler så att båda institutionerna på ett rättvist sätt bidrar med den utrustning som behövs, inbegripet för tolkning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Datumen för förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska fastställas på förhand genom överenskommelse mellan institutionerna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | En gemensam uppsättning dokument (bakgrundsdokument) där de olika skedena i budgetförfarandet jämförs ska ställas till förlikningskommitténs förfogande (2). Dessa dokument ska inbegripa sifferuppgifter per enskild budgetpost, totalsummor per rubrik i den fleråriga budgetramen och ett konsoliderat dokument med sifferuppgifter och anmärkningar för alla de budgetposter som anses vara tekniskt ”öppna”. Utan att det föregriper förlikningskommitténs slutliga beslut ska alla budgetposter som anses vara tekniskt avslutade förtecknas i ett särskilt dokument (3). Dessa dokument ska vara indelade enligt budgetens kontoplan.
  Även andra dokument ska bifogas de bakgrundsdokument som är avsedda för förlikningskommittén, inbegripet en skrivelse från kommissionen om genomförbarheten av rådets ståndpunkt och Europaparlamentets ändringar, samt eventuella skrivelser från andra institutioner avseende rådets ståndpunkt eller Europaparlamentets ändringar. |
| --- | --- |

21.

Även andra dokument ska bifogas de bakgrundsdokument som är avsedda för förlikningskommittén, inbegripet en skrivelse från kommissionen om genomförbarheten av rådets ståndpunkt och Europaparlamentets ändringar, samt eventuella skrivelser från andra institutioner avseende rådets ståndpunkt eller Europaparlamentets ändringar.

| 22. | För att enighet ska kunna uppnås innan förlikningsperioden löper ut ska trepartsmötena






  a) | fastställa vad förhandlingarna ska omfatta och vilka budgetfrågor som ska behandlas, |
| --- | --- | --- |

22.

a)

fastställa vad förhandlingarna ska omfatta och vilka budgetfrågor som ska behandlas,

| b) | godkänna förteckningen över de budgetposter som anses vara tekniskt avslutade, med förbehåll för den slutliga överenskommelsen om hela budgeten för budgetåret, |
| --- | --- |

b)

godkänna förteckningen över de budgetposter som anses vara tekniskt avslutade, med förbehåll för den slutliga överenskommelsen om hela budgeten för budgetåret,

| c) | diskutera frågor som har fastställts enligt led a med sikte på att nå eventuella överenskommelser som ska godkännas av förlikningskommittén, samt |
| --- | --- |

c)

diskutera frågor som har fastställts enligt led a med sikte på att nå eventuella överenskommelser som ska godkännas av förlikningskommittén, samt

| d) | ta upp tematiska frågor, inbegripet enligt rubrikerna i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

d)

ta upp tematiska frågor, inbegripet enligt rubrikerna i den fleråriga budgetramen.

Preliminära slutsatser ska utformas gemensamt under eller omedelbart efter varje trepartsmöte och samtidigt ska dagordningen för nästa möte fastställas. Dessa slutsatser ska registreras av den institution som står värd för trepartsmötet och ska betraktas som preliminärt godkända efter 24 timmar, utan att detta föregriper förlikningskommitténs slutliga beslut.

| 23. | Vid sina möten ska förlikningskommittén ha tillgång till slutsatserna från trepartsmötena och ett dokument för eventuellt godkännande tillsammans med de budgetposter om vilka en preliminär överenskommelse har nåtts under trepartsmötena. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Det gemensamma förslag som föreskrivs i artikel 314.5 i EUF-fördraget ska utarbetas av Europaparlamentets och rådets båda sekretariat med stöd av kommissionen. Det ska bestå av ett följebrev från ordförandena för de två delegationerna till ordförandena för Europaparlamentet och rådet, med uppgift om datum för förlikningskommitténs överenskommelse, samt bilagor som ska innehålla följande:






  a) | Sifferuppgifter per enskild budgetpost och sammanlagda belopp per rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Sifferuppgifter per enskild budgetpost och sammanlagda belopp per rubrik i den fleråriga budgetramen.

| b) | Ett konsoliderat dokument med sifferuppgifter och slutlig text för alla de budgetposter som har ändrats under förlikningsförfarandet. |
| --- | --- |

b)

Ett konsoliderat dokument med sifferuppgifter och slutlig text för alla de budgetposter som har ändrats under förlikningsförfarandet.

| c) | En förteckning över de budgetposter som inte ändrats i förhållande till budgetförslaget eller rådets ståndpunkt om budgetförslaget. |
| --- | --- |

c)

En förteckning över de budgetposter som inte ändrats i förhållande till budgetförslaget eller rådets ståndpunkt om budgetförslaget.

Förlikningskommittén får också godkänna slutsatser och eventuella gemensamma förklaringar i anknytning till budgeten.

| 25. | Det gemensamma förslaget ska översättas till unionsinstitutionernas officiella språk (av Europaparlamentets avdelningar) och ska lämnas in för godkännande av Europaparlamentet och av rådet inom 14 dagar från dagen för överenskommelsen om det gemensamma förslag som avses i punkt 24.
  Efter det att det gemensamma förslaget har antagits genom att bilagorna i det gemensamma förslaget integreras med de budgetposter som inte har ändrats under förlikningsförfarandet ska budgeten bli föremål för juristlingvistgranskning. |
| --- | --- |

25.

Efter det att det gemensamma förslaget har antagits genom att bilagorna i det gemensamma förslaget integreras med de budgetposter som inte har ändrats under förlikningsförfarandet ska budgeten bli föremål för juristlingvistgranskning.

| 26. | Den institution som står värd för mötet (trepartsmöte eller förlikning) ska tillhandahålla tolkning i enlighet med den fullständiga språkordning som är tillämplig på förlikningskommitténs möten och en tillfällig språkordning för trepartsmötena.
  Den institution som står värd för mötet ska också ansvara för kopiering och distribution av mötesdokumenten.
  Institutionernas avdelningar ska samarbeta vid nedtecknande av resultaten av förhandlingarna i syfte att färdigställa det gemensamma förslaget. |
| --- | --- |

26.

Den institution som står värd för mötet ska också ansvara för kopiering och distribution av mötesdokumenten.

Institutionernas avdelningar ska samarbeta vid nedtecknande av resultaten av förhandlingarna i syfte att färdigställa det gemensamma förslaget.

Del F.   Ändringsbudgetar

Allmänna principer

| 27. | Eftersom ändringsbudgetar ofta gäller specifika och ibland brådskande frågor enas institutionerna om följande principer för att säkerställa ett gott interinstitutionellt samarbete som möjliggör en snabb och smidig beslutsprocess för ändringsbudgetar, i möjligaste mån utan att förlikningsmöten för ändringsbudgetar behöver sammankallas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Så långt det är möjligt ska institutionerna sträva efter att hålla nere antalet ändringsbudgetar. |
| --- | --- |

28.

Tidsplan

| 29. | Kommissionen ska i förväg underrätta Europaparlamentet och rådet om de möjliga datumen för antagande av förslag till ändringsbudgetar, utan att det påverkar det slutliga datumet för antagande. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet och rådet ska i enlighet med sina respektive arbetsordningar sträva efter att behandla kommissionens förslag till ändringsbudget inom kort efter det att kommissionen har antagit det. |
| --- | --- |

30.

| 31. | För att påskynda förfarandet ska Europaparlamentet och rådet säkerställa att deras respektive tidsplaner ligger väl i fas med varandra, så att arbetet kan bedrivas på ett samordnat och konsekvent sätt. De ska därför sträva efter att så snart som möjligt upprätta en vägledande tidsplan för de olika skeden som leder fram till ändringsbudgetens slutgiltiga antagande.
  Europaparlamentet och rådet ska ta hänsyn till den relativa brådska som föreligger med ändringsbudgeten i fråga samt till behovet av att anta den i god tid för att den ska få verkan inom det berörda budgetåret. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet och rådet ska ta hänsyn till den relativa brådska som föreligger med ändringsbudgeten i fråga samt till behovet av att anta den i god tid för att den ska få verkan inom det berörda budgetåret.

Samarbete under behandlingen

| 32. | Under förfarandets gång ska institutionerna samarbeta i konstruktiv anda för att så långt som möjligt bana väg för att ändringsbudgetar antas i ett tidigt skede av förfarandet.
  Om så är lämpligt och om det finns en risk för avvikande ståndpunkter får Europaparlamentet eller rådet, innan var och en av dem antar sin slutliga ståndpunkt om ändringsbudgeten, eller kommissionen vid valfri tidpunkt, föreslå att ett specifikt trepartsmöte sammankallas för att diskutera de avvikande ståndpunkterna och försöka nå en kompromiss. |
| --- | --- |

32.

Om så är lämpligt och om det finns en risk för avvikande ståndpunkter får Europaparlamentet eller rådet, innan var och en av dem antar sin slutliga ståndpunkt om ändringsbudgeten, eller kommissionen vid valfri tidpunkt, föreslå att ett specifikt trepartsmöte sammankallas för att diskutera de avvikande ståndpunkterna och försöka nå en kompromiss.

| 33. | Alla förslag till ändringsbudgetar som lagts fram av kommissionen och som ännu inte slutgiltigt antagits ska systematiskt föras upp på dagordningen för de trepartsmöten som planeras inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Kommissionen ska lägga fram sina förslag till ändringsbudgetar och Europaparlamentet och rådet ska i möjligaste mån tillkännage sina respektive ståndpunkter före trepartsmötet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Om en trepartsdialog leder fram till en kompromiss förpliktar sig Europaparlamentet och rådet att vid överläggningarna om ändringsbudgeten beakta trepartsmötets resultat i överensstämmelse med EUF-fördraget och sina respektive arbetsordningar. |
| --- | --- |

34.

Samarbete efter behandlingarna

| 35. | Om Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt utan ändringar ska ändringsbudgeten antas i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Om Europaparlamentet antar ändringar med en majoritet av sina ledamöter ska artikel 314.4 c i EUF-fördraget tillämpas. Innan förlikningskommittén sammanträder ska dock ett trepartsmöte sammankallas i följande fall:






  a) | Om en överenskommelse nås vid trepartsmötet och Europaparlamentet och rådet är eniga om resultaten av trepartsmötet ska förlikningsförfarandet avslutas genom skriftväxling, utan att förlikningskommittén behöver sammanträda. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Om en överenskommelse nås vid trepartsmötet och Europaparlamentet och rådet är eniga om resultaten av trepartsmötet ska förlikningsförfarandet avslutas genom skriftväxling, utan att förlikningskommittén behöver sammanträda.

| b) | Om ingen överenskommelse nås vid trepartsmötet ska förlikningskommittén sammanträda och organisera sitt arbete enligt de omständigheter som råder, med målet att slutföra en så stor del av beslutsprocessen som möjligt inom den tidsfrist på 21 dagar som anges i artikel 314.5 i EUF-fördraget. Förlikningskommittén får avsluta förfarandet genom skriftväxling. |
| --- | --- |

b)

Om ingen överenskommelse nås vid trepartsmötet ska förlikningskommittén sammanträda och organisera sitt arbete enligt de omständigheter som råder, med målet att slutföra en så stor del av beslutsprocessen som möjligt inom den tidsfrist på 21 dagar som anges i artikel 314.5 i EUF-fördraget. Förlikningskommittén får avsluta förfarandet genom skriftväxling.

Del G.   Genomförande av budgeten, betalningar och utestående åtaganden

| 37. | Eftersom det är nödvändigt att säkerställa en ordnad utveckling av de sammanlagda betalningsbemyndigandena i förhållande till åtagandebemyndigandena för att undvika att utestående åtaganden överförs från ett år till nästa på ett onormalt sätt, är institutionerna överens om att noga övervaka betalningsprognoserna och de utestående åtagandena för att minska risken för att genomförandet av unionsprogram hindras på grund av en brist på betalningsbemyndiganden vid den fleråriga budgetramens slut.
  I syfte att säkerställa en hanterbar betalningsnivå och betalningsprofil inom alla rubriker ska bestämmelserna om tillbakadragande av anslag tillämpas strikt i alla rubriker, särskilt bestämmelserna om automatiskt tillbakadragande.
  Under budgetförfarandets gång ska institutionerna sammanträda regelbundet för att tillsammans utvärdera läget och utsikterna för genomförandet av budgeten under det innevarande och de kommande budgetåren. Detta ska ske i form av interinstitutionella möten på lämplig nivå, och före dem ska kommissionen tillhandahålla en detaljerad lägesrapport uppdelad per fond och medlemsstat om effektuering av betalningar, överföringar och de ansökningar om återbetalning som mottagits samt med reviderade prognoser, i tillämpliga fall inbegripet långsiktiga prognoser. För att säkerställa att unionen kan fullgöra alla de ekonomiska skyldigheter som härrör från befintliga och framtida åtaganden under perioden 2021–2027 i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet analysera och diskutera kommissionens beräkningar av den nivå på betalningsbemyndigandena som krävs. |
| --- | --- |

37.

I syfte att säkerställa en hanterbar betalningsnivå och betalningsprofil inom alla rubriker ska bestämmelserna om tillbakadragande av anslag tillämpas strikt i alla rubriker, särskilt bestämmelserna om automatiskt tillbakadragande.

Under budgetförfarandets gång ska institutionerna sammanträda regelbundet för att tillsammans utvärdera läget och utsikterna för genomförandet av budgeten under det innevarande och de kommande budgetåren. Detta ska ske i form av interinstitutionella möten på lämplig nivå, och före dem ska kommissionen tillhandahålla en detaljerad lägesrapport uppdelad per fond och medlemsstat om effektuering av betalningar, överföringar och de ansökningar om återbetalning som mottagits samt med reviderade prognoser, i tillämpliga fall inbegripet långsiktiga prognoser. För att säkerställa att unionen kan fullgöra alla de ekonomiska skyldigheter som härrör från befintliga och framtida åtaganden under perioden 2021–2027 i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet analysera och diskutera kommissionens beräkningar av den nivå på betalningsbemyndigandena som krävs.

Del H.   Samarbete om Europeiska unionens återhämtningsinstrument (4)

| 38. | I det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen kommer kommissionen att ges befogenhet att låna upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser på kapitalmarknaderna på unionens vägnar, varav upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser får användas för utgifter och upp till 360 000 miljoner EUR i 2018 års priser får användas för att tillhandahålla lån i enlighet med artikel 5.1 i beslutet om egna medel. I enlighet med vad som föreskrivs i förordningen om Europeiska unionens återhämtningsinstrument utgör det belopp som ska användas för utgifter externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Institutionerna är överens om att Europaparlamentets och rådets roll, när de agerar i egenskap av budgetmyndighet, behöver stärkas i förhållande till externa inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument i syfte att säkerställa lämplig tillsyn av och delaktighet i användningen av sådana inkomster, inom de gränser som fastställs i förordningen om Europeiska unionens återhämtningsinstrument och, i förekommande fall, i den relevanta sektorsspecifika lagstiftningen. Institutionerna är också eniga om behovet av att säkerställa fullständig insyn och synlighet vad gäller alla medel inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. |
| --- | --- |

39.

Externa inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument

| 40. | Med tanke på behovet av att säkerställa lämplig delaktighet för Europaparlamentet och rådet i förvaltningen av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument har institutionerna enats om det förfarande som anges i punkterna 41–46. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Kommissionen kommer att tillhandahålla detaljerad information med sina utkast till beräkningar inom ramen för budgetförfarandet. Sådan information ska omfatta detaljerade beräkningar av åtagande- och betalningsbemyndiganden samt av rättsliga åtaganden, uppdelade per rubrik och per program som mottar inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt förordningen om Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Kommissionen kommer att tillhandahålla eventuell ytterligare relevant information som Europaparlamentet eller rådet begär. Kommissionen kommer att till budgetförslaget bifoga ett dokument som sammanställer all relevant information om Europeiska unionens återhämtningsinstrument, inklusive sammanfattande tabeller med sammanställningar av budgetanslag och inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Det dokumentet kommer att ingå i bilagan till unionens allmänna budget om externa inkomster avsatta för särskilda ändamål enligt punkt 44. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kommissionen kommer att lägga fram regelbundna uppdateringar av den information som avses i punkt 41 under hela budgetåret och åtminstone inför varje särskilt möte enligt punkt 45. Kommissionen kommer att förse Europaparlamentet och rådet med relevant information i tid för att hålla meningsfulla diskussioner och överläggningar om motsvarande planeringsdokument, även innan kommissionen antar relevanta beslut. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Institutionerna kommer att sammanträda regelbundet inom ramen för budgetförfarandet för att gemensamt bedöma genomförandet av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, i synnerhet läget och utsikterna, och för att diskutera de årliga beräkningar som tillhandahålls med de respektive budgetförslagen och deras fördelning, med vederbörlig hänsyn till de begränsningar och villkor som fastställs i förordningen om Europeiska unionens återhämtningsinstrument och, i förekommande all, i den relevanta sektorsspecifika lagstiftningen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet och rådet kommer att till unionens allmänna budget i form av en bilaga bifoga ett dokument som anger alla budgetrubriker som krediteras med inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Dessutom kommer de att använda budgetstrukturen för behandling av inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, och i synnerhet budgetanmärkningarna, för att utöva vederbörlig kontroll över hur de inkomsterna används. I enlighet med artikel 22 i budgetförordningen kommer Europaparlamentet och rådet att i utgiftsberäkningen inkludera anmärkningar, inklusive anmärkningar av allmän karaktär, som anger vilka budgetrubriker som kan krediteras med anslagen motsvarande inkomster avsatta för särskilda ändamål på grundval av förordningen om Europeiska unionens återhämtningsinstrument och ange relevanta belopp. Kommissionen åtar sig att vederbörligen beakta sådana anmärkningar när den utövar sitt ansvar för att genomföra inkomsterna avsatta för särskilda ändamål. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Institutionerna är överens om att anordna särskilda interinstitutionella möten på lämplig nivå för att bedöma läget och utsikterna för externa inkomster avsatta för särskilda ändamål inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Dessa möten kommer att äga rum minst tre gånger under ett budgetår, kort tid före eller efter budgettrepartsmötena. Dessutom ska institutionerna sammanträda på ad hoc-basis om en institution lämnar en motiverad begäran. Europaparlamentet och rådet får när som helst lägga fram skriftliga synpunkter om genomförandet av externa inkomster avsatta för särskilda ändamål. Kommissionen åtar sig att vederbörligen beakta eventuella anmärkningar och förslag från Europaparlamentet och rådet. Under dessa möten får betydande avvikelser i utgifterna inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument tas upp, i linje med punkt 46. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Kommissionen ska tillhandahålla detaljerad information om eventuella avvikelser från sina ursprungliga prognoser före ett sådant särskilt interinstitutionellt möte som avses i punkt 45 och på ad hoc-basis vid en betydande avvikelse. En avvikelse från beräknade utgifter för Europeiska unionens återhämtningsinstrument är betydande om utgiften avviker från prognosen för ett visst budgetår och för ett visst program med mer än 10 %. Vid betydande avvikelser från de ursprungliga prognoserna kommer institutionerna att diskutera frågan om antingen Europaparlamentet eller rådet begär detta inom två veckor efter underrättelsen om en sådan betydande avvikelse. Institutionerna kommer att göra en gemensam bedömning av frågan i syfte att finna en gemensam grund inom tre veckor från begäran om ett möte. Kommissionen kommer att ta största möjliga hänsyn till eventuella mottagna synpunkter. Kommissionen åtar sig att inte fatta något beslut förrän överläggningarna har avslutats eller perioden på tre veckor har löpt ut. I det sistnämnda fallet ska kommissionen vederbörligen motivera sitt beslut. I brådskande fall får institutionerna enas om att förkorta tidsfristerna med en vecka. |
| --- | --- |

46.

Lån som tillhandahålls inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument

| 47. | För att säkerställa fullständig information samt insyn och synlighet när det gäller lånedelen av Europeiska unionens återhämtningsinstrument kommer kommissionen att tillsammans med sina utkast till beräkningar tillhandahålla detaljerad information om de lån som tillhandahålls medlemsstaterna inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, och därvid fästa särskild uppmärksamhet vid känslig information, som är skyddad. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Information om lån inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument kommer att visas i budgeten i enlighet med kraven i artikel 52.1 d i budgetförordningen och kommer även att omfatta den bilaga som avses i led iii i den punkten. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EGT L 124, 8.6.1971, s. 1).

(2)  De olika skedena omfattar: det innevarande budgetårets budget (inklusive antagna ändringsbudgetar), det ursprungliga budgetförslaget, rådets ståndpunkt om budgetförslaget, Europaparlamentets ändringar avseende rådets ståndpunkt samt de ändringsskrivelser som kommissionen har lagt fram (även om de ännu inte har godkänts fullt ut av institutionerna).

(3)  En budgetpost som anses vara tekniskt avslutad är en post som det inte råder någon oenighet om mellan Europaparlamentet och rådet och för vilken ingen ändringsskrivelse har lagts fram.

(4)  När kommissionen lägger fram ett förslag till rådsakt som grundar sig på artikel 122 i EUF-fördraget och som kan medföra betydande konsekvenser för budgeten är det förfarande som fastställs i den gemensamma förklaringen från Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 16 december 2020 om budgetkontroll av nya förslag som grundar sig på artikel 122 i EUF-fördraget och som kan medföra betydande konsekvenser för unionens budget (EUT C 444, 22.12.2020, s. 5) tillämpligt.

---

BILAGA II

INTERINSTITUTIONELLT SAMARBETE OM EN FÄRDPLAN FÖR INFÖRANDET AV NYA EGNA MEDEL

Ingress

| A. | Institutionerna är fast beslutna att samarbeta lojalt och öppet samt arbeta för att genomföra en färdplan för införandet av nya egna medel under tiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027. |
| --- | --- |

A.

Institutionerna är fast beslutna att samarbeta lojalt och öppet samt arbeta för att genomföra en färdplan för införandet av nya egna medel under tiden för den fleråriga budgetramen 2021–2027.

| B. | Institutionerna erkänner betydelsen av sammanhanget för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, i vilket de nya egna medlen bör införas. |
| --- | --- |

B.

Institutionerna erkänner betydelsen av sammanhanget för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, i vilket de nya egna medlen bör införas.

| C. | I det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen kommer kommissionen i enlighet med artikel 5.1 i beslutet om egna medel att ges befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaderna på unionens vägnar upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser, varav upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser får användas för utgifter i enlighet med artikel 5.1 b i det beslutet. |
| --- | --- |

C.

I det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen kommer kommissionen i enlighet med artikel 5.1 i beslutet om egna medel att ges befogenhet att låna upp medel på kapitalmarknaderna på unionens vägnar upp till 750 000 miljoner EUR i 2018 års priser, varav upp till 390 000 miljoner EUR i 2018 års priser får användas för utgifter i enlighet med artikel 5.1 b i det beslutet.

| D. | Återbetalningen av kapitalbeloppet för sådana medel som ska användas för utgifter inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument och den dithörande upplupna räntan kommer att behöva finansieras genom unionens allmänna budget, inbegripet genom tillräckliga inkomster från de nya egna medel som införs efter 2021. Alla dithörande skulder kommer att vara helt och hållet återbetalda senast den 31 december 2058 i enlighet med artikel 5.2 andra stycket i beslutet om egna medel. De årliga belopp som ska betalas kommer att bero på löptiderna för de utgivna obligationerna och återbetalningsstrategin, samtidigt som gränsen för återbetalning av kapitalbeloppet för de medel som avses i tredje stycket i den punkten respekteras; denna gräns är fastställd till 7,5 % av det maximibelopp som ska användas för de utgifter som avses i artikel 5.1 b i det beslutet. |
| --- | --- |

D.

Återbetalningen av kapitalbeloppet för sådana medel som ska användas för utgifter inom ramen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument och den dithörande upplupna räntan kommer att behöva finansieras genom unionens allmänna budget, inbegripet genom tillräckliga inkomster från de nya egna medel som införs efter 2021. Alla dithörande skulder kommer att vara helt och hållet återbetalda senast den 31 december 2058 i enlighet med artikel 5.2 andra stycket i beslutet om egna medel. De årliga belopp som ska betalas kommer att bero på löptiderna för de utgivna obligationerna och återbetalningsstrategin, samtidigt som gränsen för återbetalning av kapitalbeloppet för de medel som avses i tredje stycket i den punkten respekteras; denna gräns är fastställd till 7,5 % av det maximibelopp som ska användas för de utgifter som avses i artikel 5.1 b i det beslutet.

| E. | Utgifterna från unionens budget i samband med återbetalningen av Europeiska unionens återhämtningsinstrument bör inte leda till en otillbörlig minskning av programutgifter eller investeringsinstrument inom den fleråriga budgetramen. Det är också önskvärt att begränsa ökningarna av de BNI-baserade egna medlen för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

Utgifterna från unionens budget i samband med återbetalningen av Europeiska unionens återhämtningsinstrument bör inte leda till en otillbörlig minskning av programutgifter eller investeringsinstrument inom den fleråriga budgetramen. Det är också önskvärt att begränsa ökningarna av de BNI-baserade egna medlen för medlemsstaterna.

| F. | Därför, och för att öka trovärdigheten och hållbarheten för återbetalningsplanen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, kommer institutionerna att arbeta för ett införande av tillräckliga nya egna medel i syfte att täcka ett belopp som motsvarar de förväntade utgifterna i samband med återbetalningen. I enlighet med universalitetsprincipen innebär inte detta att några särskilda egna medel öronmärks eller avsätts för att täcka en viss typ av utgifter. |
| --- | --- |

F.

Därför, och för att öka trovärdigheten och hållbarheten för återbetalningsplanen för Europeiska unionens återhämtningsinstrument, kommer institutionerna att arbeta för ett införande av tillräckliga nya egna medel i syfte att täcka ett belopp som motsvarar de förväntade utgifterna i samband med återbetalningen. I enlighet med universalitetsprincipen innebär inte detta att några särskilda egna medel öronmärks eller avsätts för att täcka en viss typ av utgifter.

| G. | Institutionerna konstaterar att införandet av en korg med nya egna medel bör stödja den lämpliga finansieringen av unionens utgifter inom den fleråriga budgetramen, samtidigt som andelen nationella BNI-baserade bidrag i finansieringen av unionens årliga budget minskas. En diversifiering av inkomstkällorna kan i sin tur göra det lättare att uppnå en bättre inriktning av utgifterna på unionsnivå på prioriterade områden och på gemensamma kollektiva nyttigheter med stora effektivitetsvinster jämfört med nationella utgifter. |
| --- | --- |

G.

Institutionerna konstaterar att införandet av en korg med nya egna medel bör stödja den lämpliga finansieringen av unionens utgifter inom den fleråriga budgetramen, samtidigt som andelen nationella BNI-baserade bidrag i finansieringen av unionens årliga budget minskas. En diversifiering av inkomstkällorna kan i sin tur göra det lättare att uppnå en bättre inriktning av utgifterna på unionsnivå på prioriterade områden och på gemensamma kollektiva nyttigheter med stora effektivitetsvinster jämfört med nationella utgifter.

| H. | Därför bör nya egna medel anpassas till unionens politiska mål och stödja unionens prioriteringar, såsom den europeiska gröna given och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, samt bidra till rättvis beskattning och en förstärkning av kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

H.

Därför bör nya egna medel anpassas till unionens politiska mål och stödja unionens prioriteringar, såsom den europeiska gröna given och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, samt bidra till rättvis beskattning och en förstärkning av kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande.

| I. | Institutionerna är eniga om att nya egna medel företrädesvis bör skapas på ett sätt som gör det möjligt att generera ”nya pengar”. Samtidigt strävar de efter att minska byråkratin och bördan för företag, i synnerhet små och medelstora företag, och för medborgare. |
| --- | --- |

I.

Institutionerna är eniga om att nya egna medel företrädesvis bör skapas på ett sätt som gör det möjligt att generera ”nya pengar”. Samtidigt strävar de efter att minska byråkratin och bördan för företag, i synnerhet små och medelstora företag, och för medborgare.

| J. | Nya egna medel bör uppfylla kriterierna enkelhet, insyn, förutsägbarhet och rättvisa. Beräkningen, överföringen och kontrollen av de nya egna medlen bör inte leda till en alltför stor administrativ börda för unionens institutioner och de nationella förvaltningarna. |
| --- | --- |

J.

Nya egna medel bör uppfylla kriterierna enkelhet, insyn, förutsägbarhet och rättvisa. Beräkningen, överföringen och kontrollen av de nya egna medlen bör inte leda till en alltför stor administrativ börda för unionens institutioner och de nationella förvaltningarna.

| K. | Med tanke på de omfattande förfarandemässiga kraven för införandet av nya egna medel är institutionerna överens om att den nödvändiga reformen av systemet för egna medel bör uppnås genom ett begränsat antal revideringar av beslutet om egna medel. |
| --- | --- |

K.

Med tanke på de omfattande förfarandemässiga kraven för införandet av nya egna medel är institutionerna överens om att den nödvändiga reformen av systemet för egna medel bör uppnås genom ett begränsat antal revideringar av beslutet om egna medel.

| L. | Institutionerna är därför överens om att samarbeta under perioden 2021–2027 på grundval av principerna i denna bilaga för att nya egna medel ska kunna införas i linje med den färdplan som anges i del B och de däri angivna datumen. |
| --- | --- |

L.

Institutionerna är därför överens om att samarbeta under perioden 2021–2027 på grundval av principerna i denna bilaga för att nya egna medel ska kunna införas i linje med den färdplan som anges i del B och de däri angivna datumen.

| M. | Institutionerna erkänner också vikten av verktygen för bättre lagstiftning, i enlighet med vad som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1), i synnerhet konsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

M.

Institutionerna erkänner också vikten av verktygen för bättre lagstiftning, i enlighet med vad som fastställs i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1), i synnerhet konsekvensbedömningen.

Del A.   Principer för genomförandet

| 1. | Kommissionen kommer att lägga fram nödvändiga lagstiftningsförslag om nya egna medel och om sådana potentiella andra nya egna medel som avses i punkt 10 i enlighet med principerna om bättre lagstiftning. Den kommer i detta sammanhang att ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets och till rådets synpunkter. Lagstiftningsförslagen kommer att åtföljas av den relevanta genomförandelagstiftningen om egna medel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Institutionerna är överens om följande vägledande principer för införandet av en korg med nya egna medel:






  a) | Genom nya egna medel anskaffas ett belopp som är tillräckligt för att täcka nivån på de sammanlagda förväntade utgifterna för återbetalningen av kapitalbeloppet och räntorna på de medel som lånas upp för att användas till de utgifter som avses i artikel 5.1 b i beslutet om egna medel, samtidigt som universalitetsprincipen respekteras. Inkomster från egna medel som överstiger återbetalningsbehoven ska fortsätta att finansiera unionens budget som allmänna inkomster i enlighet med universalitetsprincipen. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Genom nya egna medel anskaffas ett belopp som är tillräckligt för att täcka nivån på de sammanlagda förväntade utgifterna för återbetalningen av kapitalbeloppet och räntorna på de medel som lånas upp för att användas till de utgifter som avses i artikel 5.1 b i beslutet om egna medel, samtidigt som universalitetsprincipen respekteras. Inkomster från egna medel som överstiger återbetalningsbehoven ska fortsätta att finansiera unionens budget som allmänna inkomster i enlighet med universalitetsprincipen.

| b) | Utgifter som täcker finansieringskostnaderna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska ta sikte på att inte minska utgifter för unionens program och fonder. |
| --- | --- |

b)

Utgifter som täcker finansieringskostnaderna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument ska ta sikte på att inte minska utgifter för unionens program och fonder.

| c) | Egna medel anpassas till unionens prioriteringar, såsom kampen mot klimatförändringarna, den cirkulära ekonomin och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, och bidrar till rättvis beskattning och till att förstärka kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande. |
| --- | --- |

c)

Egna medel anpassas till unionens prioriteringar, såsom kampen mot klimatförändringarna, den cirkulära ekonomin och ett Europa rustat för den digitala tidsåldern, och bidrar till rättvis beskattning och till att förstärka kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande.

| d) | Kriterierna enkelhet, insyn och rättvisa respekteras. |
| --- | --- |

d)

Kriterierna enkelhet, insyn och rättvisa respekteras.

| e) | Stabilitet och förutsägbarhet för inkomstflödet säkerställs. |
| --- | --- |

e)

Stabilitet och förutsägbarhet för inkomstflödet säkerställs.

| f) | Den leder inte till en alltför stor administrativ börda för unionens institutioner och de nationella förvaltningarna. |
| --- | --- |

f)

Den leder inte till en alltför stor administrativ börda för unionens institutioner och de nationella förvaltningarna.

| g) | ”Nya” inkomster genereras företrädesvis. |
| --- | --- |

g)

”Nya” inkomster genereras företrädesvis.

| h) | Samtidigt eftersträvas en minskning av byråkratin och bördan för företag, i synnerhet små och medelstora företag, och för medborgare. |
| --- | --- |

h)

Samtidigt eftersträvas en minskning av byråkratin och bördan för företag, i synnerhet små och medelstora företag, och för medborgare.

| 3. | Europaparlamentet och rådet kommer utan onödigt dröjsmål att analysera, diskutera och gå vidare med de lagstiftningsförslag som avses i punkt 1 i enlighet med sina interna förfaranden i syfte att underlätta ett snabbt beslut. Efter det att kommissionen har lagt fram sina förslag kommer ledamöter av Europaparlamentet och företrädare för rådet inom ramen för sina överläggningar att sammanträda i närvaro av kommissionens företrädare för att informera varandra om läget inom respektive institution. Dessutom kommer institutionerna att inleda en regelbunden dialog för att bedöma framstegen med färdplanen. |
| --- | --- |

3.

Del B.   Färdplanen för införandet av nya egna medel

Steg 1: 2021

| 4. | Som ett första steg kommer nya egna medel att införas för att tillämpas från och med den 1 januari 2021, bestående av en andel inkomster från nationella bidrag beräknade utifrån vikten av icke-materialåtervunnet plastförpackningsavfall i enlighet med beslutet om egna medel. Det beslutet ska enligt planerna träda i kraft i januari 2021, med förbehåll för medlemsstaternas godkännande i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kommissionen kommer att intensifiera sitt arbete och, till följd av de konsekvensbedömningar som inleddes 2020, lägga fram förslag om en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna och om en digital avgift samt ett åtföljande förslag om att införa nya egna medel på denna grundval senast i juni 2021 med sikte på att de ska kunna införas senast den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionen kommer att se över EU:s utsläppshandelssystem under våren 2021, inklusive en eventuell utvidgning av det systemet till luft- och sjöfart. Den kommer att föreslå egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem senast i juni 2021. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Institutionerna är eniga om att mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna och EU:s utsläppshandelssystem är tematiskt sammankopplade och att det därför är motiverat att diskutera dem i samma anda. |
| --- | --- |

7.

Steg 2: 2022 och 2023

| 8. | Med iakttagande av de tillämpliga förfarandena enligt fördragen och med förbehåll för medlemsstaternas godkännande i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser planeras dessa nya egna medel införas senast den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rådet kommer att överlägga om dessa nya egna medel senast den 1 juli 2022 med sikte på att de ska kunna införas senast den 1 januari 2023. |
| --- | --- |

9.

Steg 3: 2024–2026

| 10. | På grundval av konsekvensbedömningar kommer kommissionen att föreslå ytterligare nya egna medel, som skulle kunna omfatta en skatt på finansiella transaktioner och ett finansiellt bidrag kopplat till företagssektorn eller en ny gemensam bolagsskattebas. Kommissionen ska sträva efter att lägga fram ett förslag senast i juni 2024. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Med iakttagande av de tillämpliga förfarandena enligt fördragen och med förbehåll för medlemsstaternas godkännande i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser planeras sådana ytterligare egna medel införas senast den 1 januari 2026. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Rådet kommer att överlägga om dessa nya egna medel senast den 1 juli 2025 med sikte på att de ska kunna införas senast den 1 januari 2026. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

---