# Eiropas Savienības L 437/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 437 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 28. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 437

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 28. decembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) | 30 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2222 (2020. gada 23. decembris) par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu (
  1
  ) | 43 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2223 (2020. gada 23. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti | 49 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2224 (2020. gada 23. decembris) par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu un pasažieru autopārvadājumu pamatsavienojamību pēc Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas paredzētā pārejas perioda beigām (
  1
  ) | 74 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2225. (2020. gada 23. decembris) par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību pēc Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas paredzētā pārejas perioda beigām (
  1
  ) | 86 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2226 (2020. gada 23. decembris) par konkrētiem aviācijas drošības aspektiem sakarā ar to, ka beidzas pārejas periods, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (
  1
  ) | 97 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2227 (2020. gada 23. decembris), ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos | 102 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/2228 (2020. gada 23. decembris) par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021) | 108 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/2229 (2020. gada 23. decembris) par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību Eiropas kultūras galvaspilsētas no 2020. līdz 2033. gadam (
  1
  ) | 116 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU)

REACT-EU

30

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2222 (2020. gada 23. decembris) par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu (
  1
  )

1

43

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2223 (2020. gada 23. decembris), ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti

49

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2224 (2020. gada 23. decembris) par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu un pasažieru autopārvadājumu pamatsavienojamību pēc Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas paredzētā pārejas perioda beigām (
  1
  )

1

74

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2225. (2020. gada 23. decembris) par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību pēc Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas paredzētā pārejas perioda beigām (
  1
  )

1

86

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2226 (2020. gada 23. decembris) par konkrētiem aviācijas drošības aspektiem sakarā ar to, ka beidzas pārejas periods, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (
  1
  )

1

97

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2227 (2020. gada 23. decembris), ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos

102

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/2228 (2020. gada 23. decembris) par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021)

108

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/2229 (2020. gada 23. decembris) par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību Eiropas kultūras galvaspilsētas no 2020. līdz 2033. gadam (
  1
  )

1

116

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/2230 (2020. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību | 120 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/2231 (2020. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1387/2013, ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem | 135 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/2232 (2020. gada 22. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par rezerves sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu | 182 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/2233 (2020. gada 23. decembris) par saistībām attiecībā uz līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros | 188 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2020/2230 (2020. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

120

*

Padomes Regula (ES) 2020/2231 (2020. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1387/2013, ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem

135

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/2232 (2020. gada 22. decembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par rezerves sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

182

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/2233 (2020. gada 23. decembris) par saistībām attiecībā uz līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros

188

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2220

(2020. gada 23. decembris),

ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisijas sagatavoto tiesību aktu priekšlikumu par kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) laikposmam pēc 2020. gada mērķis ir izveidot spēcīgu Savienības regulējumu, kas ir būtisks, lai nodrošinātu, ka KLP turpina būt kopēja politika ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, vienlaikus arī piešķirot dalībvalstīm lielāku atbildību par to, kādā veidā sasniegt mērķus un izpildīt noteiktos mērķrādītājus. Attiecīgi dalībvalstīm ir jāizstrādā KLP stratēģiskie plāni un tie jāīsteno pēc tam, kad tos ir apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas sagatavoto tiesību aktu priekšlikumu par kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) laikposmam pēc 2020. gada mērķis ir izveidot spēcīgu Savienības regulējumu, kas ir būtisks, lai nodrošinātu, ka KLP turpina būt kopēja politika ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, vienlaikus arī piešķirot dalībvalstīm lielāku atbildību par to, kādā veidā sasniegt mērķus un izpildīt noteiktos mērķrādītājus. Attiecīgi dalībvalstīm ir jāizstrādā KLP stratēģiskie plāni un tie jāīsteno pēc tam, kad tos ir apstiprinājusi Komisija.

| (2) | Likumdošanas procedūra attiecībā uz Komisijas sagatavotajiem tiesību aktu priekšlikumiem par KLP laikposmam pēc 2020. gada netika pabeigta pietiekami laicīgi, lai dalībvalstis un Komisija varētu sagatavot visus elementus, kas ir vajadzīgi, lai atbilstoši Komisijas sākotnējam priekšlikumam jauno tiesisko regulējumu un KLP stratēģiskos plānus sāktu piemērot no 2021. gada 1. janvāra. Minētā kavēšanās ir radījusi nenoteiktību un riskus lauksaimniekiem Savienībā un visā Savienības lauksaimniecības nozarē. Lai mazinātu minēto nenoteiktību un saglabātu lauku apvidu un reģionu vitalitāti, kā arī veicinātu vides ilgtspēju, šajā regulā būtu jāparedz, ka tiek turpināta pašreizējā KLP regulējuma, kas aptver laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam (“pašreizējais KLP regulējums”), piemērošana un ka lauksaimniekiem un citiem labuma guvējiem tiek veikti nepārtraukti maksājumi, un tādējādi pārejas laikā 2021. un 2022. gadā (“pārejas laiks”) tiek nodrošināta paredzamība un stabilitāte līdz dienai, kad sāk piemērot jauno tiesisko regulējumu, kas aptver laikposmu, kurš sākas 2023. gada 1. janvārī (“jaunais tiesiskais regulējums”). |
| --- | --- |

(2)

Likumdošanas procedūra attiecībā uz Komisijas sagatavotajiem tiesību aktu priekšlikumiem par KLP laikposmam pēc 2020. gada netika pabeigta pietiekami laicīgi, lai dalībvalstis un Komisija varētu sagatavot visus elementus, kas ir vajadzīgi, lai atbilstoši Komisijas sākotnējam priekšlikumam jauno tiesisko regulējumu un KLP stratēģiskos plānus sāktu piemērot no 2021. gada 1. janvāra. Minētā kavēšanās ir radījusi nenoteiktību un riskus lauksaimniekiem Savienībā un visā Savienības lauksaimniecības nozarē. Lai mazinātu minēto nenoteiktību un saglabātu lauku apvidu un reģionu vitalitāti, kā arī veicinātu vides ilgtspēju, šajā regulā būtu jāparedz, ka tiek turpināta pašreizējā KLP regulējuma, kas aptver laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam (“pašreizējais KLP regulējums”), piemērošana un ka lauksaimniekiem un citiem labuma guvējiem tiek veikti nepārtraukti maksājumi, un tādējādi pārejas laikā 2021. un 2022. gadā (“pārejas laiks”) tiek nodrošināta paredzamība un stabilitāte līdz dienai, kad sāk piemērot jauno tiesisko regulējumu, kas aptver laikposmu, kurš sākas 2023. gada 1. janvārī (“jaunais tiesiskais regulējums”).

| (3) | Tā kā vēl ir jāpabeidz likumdošanas procedūra attiecībā uz Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem par KLP pēc 2020. gada un dalībvalstīm vēl ir jāizstrādā KLP stratēģiskie plāni, un ir jāapspriežas ar ieinteresētajām personām, pašreizējais KLP regulējums būtu jāturpina piemērot vēl divus gadus. Pārejas laika mērķis ir atvieglot labuma guvējiem vienmērīgu pāreju uz jaunu plānošanas periodu un nodrošināt iespēju ņemt vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (“Eiropas zaļais kurss”). |
| --- | --- |

(3)

Tā kā vēl ir jāpabeidz likumdošanas procedūra attiecībā uz Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem par KLP pēc 2020. gada un dalībvalstīm vēl ir jāizstrādā KLP stratēģiskie plāni, un ir jāapspriežas ar ieinteresētajām personām, pašreizējais KLP regulējums būtu jāturpina piemērot vēl divus gadus. Pārejas laika mērķis ir atvieglot labuma guvējiem vienmērīgu pāreju uz jaunu plānošanas periodu un nodrošināt iespēju ņemt vērā Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (“Eiropas zaļais kurss”).

| (4) | Lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki un citi labuma guvēji 2021. un 2022. gadā var saņemt atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), Savienībai pārejas laikā būtu jāturpina šādu atbalstu piešķirt saskaņā ar pašreizējo KLP regulējumu. Pašreizējais KLP regulējums ir izveidots jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (4), (ES) Nr. 1305/2013 (5), (ES) Nr. 1306/2013 (6), (ES) Nr. 1307/2013 (7) un (ES) Nr. 1308/2013 (8). |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka lauksaimnieki un citi labuma guvēji 2021. un 2022. gadā var saņemt atbalstu no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), Savienībai pārejas laikā būtu jāturpina šādu atbalstu piešķirt saskaņā ar pašreizējo KLP regulējumu. Pašreizējais KLP regulējums ir izveidots jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (4), (ES) Nr. 1305/2013 (5), (ES) Nr. 1306/2013 (6), (ES) Nr. 1307/2013 (7) un (ES) Nr. 1308/2013 (8).

| (5) | Ar šo regulu būtu jādod dalībvalstīm pietiekami daudz laika, lai tās varētu sagatavot savus attiecīgos KLP stratēģiskos plānus, kā arī jāveicina tādu administratīvo struktūru izveide, kas ir vajadzīgas sekmīgai jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanai, jo īpaši ļaujot palielināt tehnisko palīdzību. Lai nodrošinātu tik ļoti nepieciešamo stabilitāti un noteiktību lauksaimniecības nozarē, visiem KLP stratēģiskajiem plāniem vajadzētu būt gataviem stāties spēkā pēc pārejas laika beigām. |
| --- | --- |

(5)

Ar šo regulu būtu jādod dalībvalstīm pietiekami daudz laika, lai tās varētu sagatavot savus attiecīgos KLP stratēģiskos plānus, kā arī jāveicina tādu administratīvo struktūru izveide, kas ir vajadzīgas sekmīgai jaunā tiesiskā regulējuma īstenošanai, jo īpaši ļaujot palielināt tehnisko palīdzību. Lai nodrošinātu tik ļoti nepieciešamo stabilitāti un noteiktību lauksaimniecības nozarē, visiem KLP stratēģiskajiem plāniem vajadzētu būt gataviem stāties spēkā pēc pārejas laika beigām.

| (6) | Savienībai būtu jāturpina atbalstīt lauku attīstību visā pārejas laikā, un tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savas pagarinātās lauku attīstības programmas finansēt no atbilstošā budžeta piešķīruma 2021. un 2022. gadam. Pagarinātajās programmās būtu jānodrošina, ka vismaz tāda pati kopējā ELFLA ieguldījuma daļa tiek rezervēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 59. panta 6. punktā minētajiem pasākumiem saskaņā ar jaunajiem mērķiem, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā. |
| --- | --- |

(6)

Savienībai būtu jāturpina atbalstīt lauku attīstību visā pārejas laikā, un tāpēc dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai savas pagarinātās lauku attīstības programmas finansēt no atbilstošā budžeta piešķīruma 2021. un 2022. gadam. Pagarinātajās programmās būtu jānodrošina, ka vismaz tāda pati kopējā ELFLA ieguldījuma daļa tiek rezervēta Regulas (ES) Nr. 1305/2013 59. panta 6. punktā minētajiem pasākumiem saskaņā ar jaunajiem mērķiem, kas noteikti Eiropas zaļajā kursā.

| (7) | Regula (ES) Nr. 1303/2013 nosaka kopīgus noteikumus, kas piemērojami ELFLA un citiem fondiem, kuri darbojas vienotā sistēmā. Minēto regulu būtu jāturpina piemērot programmām, kuras no ELFLA atbalsta 2014.–2020. gada plānošanas periodā un 2021. un 2022. plānošanas gadā. |
| --- | --- |

(7)

Regula (ES) Nr. 1303/2013 nosaka kopīgus noteikumus, kas piemērojami ELFLA un citiem fondiem, kuri darbojas vienotā sistēmā. Minēto regulu būtu jāturpina piemērot programmām, kuras no ELFLA atbalsta 2014.–2020. gada plānošanas periodā un 2021. un 2022. plānošanas gadā.

| (8) | Termiņi, kas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteikti attiecībā uz īstenošanas ziņojumiem, ikgadējām izvērtēšanas sanāksmēm, ex post novērtējumiem un kopsavilkuma ziņojumiem, izdevumu atbilstību un saistību atcelšanu, kā arī budžeta saistībām attiecas tikai uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Minētie termiņi būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā tā laikposma pagarinājumu, kurā būtu jāīsteno no ELFLA atbalstītas programmas. |
| --- | --- |

(8)

Termiņi, kas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 noteikti attiecībā uz īstenošanas ziņojumiem, ikgadējām izvērtēšanas sanāksmēm, ex post novērtējumiem un kopsavilkuma ziņojumiem, izdevumu atbilstību un saistību atcelšanu, kā arī budžeta saistībām attiecas tikai uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Minētie termiņi būtu jāpielāgo, lai ņemtu vērā tā laikposma pagarinājumu, kurā būtu jāīsteno no ELFLA atbalstītas programmas.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1310/2013 (9) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 807/2014 (10) ir noteikts, ka izdevumus par dažām ilgtermiņa saistībām, ko uzņēmās saskaņā ar konkrētiem noteikumiem, ar kuriem lauku attīstības atbalsts tika piešķirts, pirms sāka piemērot Regulu (ES) Nr. 1305/2013, būtu jāturpina apmaksāt no ELFLA saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Šiem izdevumiem uz attiecīgo juridisko saistību laiku būtu jāturpina ar tādiem pašiem nosacījumiem būt atbalsttiesīgiem arī 2021. un 2022. plānošanas gadā. Turklāt juridiskās skaidrības un noteiktības labad būtu arī jāprecizē, ka juridiskās saistības, kuru uzņemšanās notikusi saistībā ar iepriekšējiem pasākumiem, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1305/2013 pasākumiem, kuriem piemēro integrētu administrācijas un kontroles sistēmu, būtu iekļaujamas minētajā integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā un ka maksājumi, kas saistīti ar minētajām juridiskajām saistībām, būtu veicami laikposmā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1310/2013 (9) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 807/2014 (10) ir noteikts, ka izdevumus par dažām ilgtermiņa saistībām, ko uzņēmās saskaņā ar konkrētiem noteikumiem, ar kuriem lauku attīstības atbalsts tika piešķirts, pirms sāka piemērot Regulu (ES) Nr. 1305/2013, būtu jāturpina apmaksāt no ELFLA saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Šiem izdevumiem uz attiecīgo juridisko saistību laiku būtu jāturpina ar tādiem pašiem nosacījumiem būt atbalsttiesīgiem arī 2021. un 2022. plānošanas gadā. Turklāt juridiskās skaidrības un noteiktības labad būtu arī jāprecizē, ka juridiskās saistības, kuru uzņemšanās notikusi saistībā ar iepriekšējiem pasākumiem, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 1305/2013 pasākumiem, kuriem piemēro integrētu administrācijas un kontroles sistēmu, būtu iekļaujamas minētajā integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā un ka maksājumi, kas saistīti ar minētajām juridiskajām saistībām, būtu veicami laikposmā no 1. decembra līdz nākamā kalendārā gada 30. jūnijam.

| (10) | ELFLA būtu jāspēj atbalstīt izmaksas spēju veidošanai un sagatavošanas darbībām, ar ko atbalsta sabiedrības virzītu vietējo attīstības stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(10)

ELFLA būtu jāspēj atbalstīt izmaksas spēju veidošanai un sagatavošanas darbībām, ar ko atbalsta sabiedrības virzītu vietējo attīstības stratēģiju izstrādi un īstenošanu nākotnē saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu.

| (11) | 2015. gadā, kad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013 notika maksājumtiesību piešķiršana vai kad tika pārrēķinātas maksājumtiesības tām dalībvalstīm, kas bija paturējušas esošās tiesības, dažas dalībvalstis pieļāva maksājumtiesību skaita vai vērtības noteikšanas kļūdas. Daudzas no šīm kļūdām, pat tad, ja tās attiecās tikai uz vienu lauksaimnieku, ietekmē maksājumtiesību vērtību visiem lauksaimniekiem visos gados. Dažas dalībvalstis, kad tās piešķīra maksājumtiesības no rezerves, kļūdas, piemēram, vidējās vērtības aprēķina kļūdas, pieļāva arī pēc 2015. gada. Šādai neatbilstībai parasti piemēro finanšu korekciju, līdz attiecīgā dalībvalsts veic korektīvus pasākumus. Ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš pirmā piešķīruma, dalībvalstu centienus maksājumtiesības noteikt un – attiecīgā gadījumā – koriģēt, kā arī juridiskās noteiktības labad no konkrētas dienas maksājumtiesību skaits un vērtība būtu jāuzskata par likumīgu un pareizu. |
| --- | --- |

(11)

2015. gadā, kad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1307/2013 notika maksājumtiesību piešķiršana vai kad tika pārrēķinātas maksājumtiesības tām dalībvalstīm, kas bija paturējušas esošās tiesības, dažas dalībvalstis pieļāva maksājumtiesību skaita vai vērtības noteikšanas kļūdas. Daudzas no šīm kļūdām, pat tad, ja tās attiecās tikai uz vienu lauksaimnieku, ietekmē maksājumtiesību vērtību visiem lauksaimniekiem visos gados. Dažas dalībvalstis, kad tās piešķīra maksājumtiesības no rezerves, kļūdas, piemēram, vidējās vērtības aprēķina kļūdas, pieļāva arī pēc 2015. gada. Šādai neatbilstībai parasti piemēro finanšu korekciju, līdz attiecīgā dalībvalsts veic korektīvus pasākumus. Ņemot vērā laiku, kas pagājis kopš pirmā piešķīruma, dalībvalstu centienus maksājumtiesības noteikt un – attiecīgā gadījumā – koriģēt, kā arī juridiskās noteiktības labad no konkrētas dienas maksājumtiesību skaits un vērtība būtu jāuzskata par likumīgu un pareizu.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 24. panta 6. punktu dalībvalstīm tika dota iespēja maksājumtiesību piešķiršanai piemērot samazinājuma koeficientu atbalsttiesīgiem hektāriem, ko veido ilggadīgo zālāju platības skarbu klimatisko apstākļu apvidos. Alpu ganības bieži tiek apsaimniekotas kolektīvi, tāpēc platības tiek piešķirtas katru gadu, tādējādi attiecīgo dalībvalstu lauksaimniekiem radot ievērojamu nenoteiktību. Minētās sistēmas īstenošana ir izrādījusies ļoti sarežģīta, jo īpaši attiecībā uz precīzu attiecīgo platību noteikšanu. Tā kā maksājumtiesību vērtība platībās, kurās nepiemēro samazinājuma koeficientu, ir atkarīga no maksājumtiesību summas noteiktajās platībās, šī nenoteiktība vēlāk skar visus lauksaimniekus attiecīgajās dalībvalstīs. Lai stabilizētu sistēmu, ko pašlaik piemēro minētajās dalībvalstīs, un lai pēc iespējas ātrāk nodrošinātu juridisko noteiktību visiem lauksaimniekiem attiecīgajās dalībvalstīs, attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai par likumīgu un pareizu uzskatīt visu to tiesību vērtību un skaitu, kas visiem lauksaimniekiem piešķirtas pirms 2020. gada 1. janvāra. Minēto tiesību vērtība, neskarot individuāliem labuma guvējiem pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ir 2019. kalendārā gada vērtība, kas ir spēkā 2019. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 24. panta 6. punktu dalībvalstīm tika dota iespēja maksājumtiesību piešķiršanai piemērot samazinājuma koeficientu atbalsttiesīgiem hektāriem, ko veido ilggadīgo zālāju platības skarbu klimatisko apstākļu apvidos. Alpu ganības bieži tiek apsaimniekotas kolektīvi, tāpēc platības tiek piešķirtas katru gadu, tādējādi attiecīgo dalībvalstu lauksaimniekiem radot ievērojamu nenoteiktību. Minētās sistēmas īstenošana ir izrādījusies ļoti sarežģīta, jo īpaši attiecībā uz precīzu attiecīgo platību noteikšanu. Tā kā maksājumtiesību vērtība platībās, kurās nepiemēro samazinājuma koeficientu, ir atkarīga no maksājumtiesību summas noteiktajās platībās, šī nenoteiktība vēlāk skar visus lauksaimniekus attiecīgajās dalībvalstīs. Lai stabilizētu sistēmu, ko pašlaik piemēro minētajās dalībvalstīs, un lai pēc iespējas ātrāk nodrošinātu juridisko noteiktību visiem lauksaimniekiem attiecīgajās dalībvalstīs, attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai par likumīgu un pareizu uzskatīt visu to tiesību vērtību un skaitu, kas visiem lauksaimniekiem piešķirtas pirms 2020. gada 1. janvāra. Minēto tiesību vērtība, neskarot individuāliem labuma guvējiem pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ir 2019. kalendārā gada vērtība, kas ir spēkā 2019. gada 31. decembrī.

| (13) | Maksājumtiesību apstiprināšana neatceļ dalībvalstu atbildību, ko ELGF dalītā pārvaldība tām uzliek, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību pret neatbilstoši veiktiem izdevumiem. Tāpēc to maksājumtiesību apstiprinājumam, kuras lauksaimniekiem piešķirtas pirms 2021. gada 1. janvāra, vai, atkāpjoties no tā, pirms 2020. gada 1. janvāra, nebūtu jāskar Komisijas pilnvaras pieņemt Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantā minētus lēmumus par nepamatotiem maksājumiem, kas minēto maksājumtiesību skaita vai vērtības kļūdainas noteikšanas rezultātā piešķirti par katru kalendāro gadu līdz 2020. gadam ieskaitot vai, atkāpjoties no tā, līdz 2019. gadam ieskaitot. |
| --- | --- |

(13)

Maksājumtiesību apstiprināšana neatceļ dalībvalstu atbildību, ko ELGF dalītā pārvaldība tām uzliek, lai nodrošinātu Savienības budžeta aizsardzību pret neatbilstoši veiktiem izdevumiem. Tāpēc to maksājumtiesību apstiprinājumam, kuras lauksaimniekiem piešķirtas pirms 2021. gada 1. janvāra, vai, atkāpjoties no tā, pirms 2020. gada 1. janvāra, nebūtu jāskar Komisijas pilnvaras pieņemt Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantā minētus lēmumus par nepamatotiem maksājumiem, kas minēto maksājumtiesību skaita vai vērtības kļūdainas noteikšanas rezultātā piešķirti par katru kalendāro gadu līdz 2020. gadam ieskaitot vai, atkāpjoties no tā, līdz 2019. gadam ieskaitot.

| (14) | Ņemot vērā to, ka jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz KLP vēl nav pieņemts, būtu skaidri jānosaka, ka ir jāparedz pārejas kārtība nolūkā regulēt pāreju no esošajām daudzgadu atbalsta shēmām uz jauno tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka jaunais tiesiskais regulējums attiecībā uz KLP vēl nav pieņemts, būtu skaidri jānosaka, ka ir jāparedz pārejas kārtība nolūkā regulēt pāreju no esošajām daudzgadu atbalsta shēmām uz jauno tiesisko regulējumu.

| (15) | Lai ierobežotu ievērojamu saistību pārnešanu no pašreizējā lauku attīstības plānošanas perioda uz KLP stratēģiskajiem plāniem, būtu jānosaka, ka jauno daudzgadu saistību ilgums attiecībā uz agrovidi un klimatu, bioloģisko lauksaimniecību un dzīvnieku labturību parasti ir ierobežots līdz maksimāli trim gadiem. No 2022. gada esošo saistību pagarinājumi būtu jāierobežo līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

(15)

Lai ierobežotu ievērojamu saistību pārnešanu no pašreizējā lauku attīstības plānošanas perioda uz KLP stratēģiskajiem plāniem, būtu jānosaka, ka jauno daudzgadu saistību ilgums attiecībā uz agrovidi un klimatu, bioloģisko lauksaimniecību un dzīvnieku labturību parasti ir ierobežots līdz maksimāli trim gadiem. No 2022. gada esošo saistību pagarinājumi būtu jāierobežo līdz vienam gadam.

| (16) | Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. panta 5. punktā bija paredzēta pārejas kārtība, lai vieglāk pakāpeniski pārtrauktu maksājumus apgabalos, kurus jauno robežu noteikšanas kritēriju piemērošanas dēļ vairs neuzskata par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi. Šādi maksājumi bija jāveic līdz 2020. gadam un, ilgākais, četrus gadus. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393 (11) sākotnējais termiņš jaunai šādu apgabalu robežu noteikšanai tika pagarināts līdz 2019. gadam. Lauksaimniekiem dalībvalstīs, kas jaunas robežas noteica 2018. un 2019. gadā, pakāpeniska maksājumu pārtraukšana nevarēja sasniegt maksimālo četru gadu laikposmu. Lai turpinātu pakāpenisku maksājumu pārtraukšanu, būtu jāļauj dalībvalstīm attiecīgos gadījumos turpināt tos maksāt 2021. un 2022. gadā. Lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. panta 5. punktu nodrošinātu pienācīgu maksājumu līmeni par hektāru, maksājumu līmenis 2021. un 2022. gadam būtu jānosaka 25 EUR apmērā par hektāru. |
| --- | --- |

(16)

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. panta 5. punktā bija paredzēta pārejas kārtība, lai vieglāk pakāpeniski pārtrauktu maksājumus apgabalos, kurus jauno robežu noteikšanas kritēriju piemērošanas dēļ vairs neuzskata par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi. Šādi maksājumi bija jāveic līdz 2020. gadam un, ilgākais, četrus gadus. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2393 (11) sākotnējais termiņš jaunai šādu apgabalu robežu noteikšanai tika pagarināts līdz 2019. gadam. Lauksaimniekiem dalībvalstīs, kas jaunas robežas noteica 2018. un 2019. gadā, pakāpeniska maksājumu pārtraukšana nevarēja sasniegt maksimālo četru gadu laikposmu. Lai turpinātu pakāpenisku maksājumu pārtraukšanu, būtu jāļauj dalībvalstīm attiecīgos gadījumos turpināt tos maksāt 2021. un 2022. gadā. Lai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 31. panta 5. punktu nodrošinātu pienācīgu maksājumu līmeni par hektāru, maksājumu līmenis 2021. un 2022. gadam būtu jānosaka 25 EUR apmērā par hektāru.

| (17) | Tā kā lauksaimnieki ir pakļauti arvien lielākiem ekonomiskiem un vides riskiem, ko izraisa klimata pārmaiņas un pieaugošā cenu nestabilitāte, Regulā (ES) Nr. 1305/2013 ir paredzēts riska pārvaldības pasākums, ar ko palīdzēt lauksaimniekiem novērst minētos riskus. Minētajā pasākumā ir ietverti finansiāli ieguldījumi kopfondos un ienākumu stabilizācijas instruments. Saskaņā ar minēto pasākumu piešķirtam atbalstam tika paredzēti īpaši nosacījumi, lai nodrošinātu, ka pret lauksaimniekiem visā Savienībā ir vienlīdzīga attieksme, ka netiek kropļota konkurence un ka tiek ievērotas Savienības starptautiskās saistības. Lai vēl vairāk veicinātu minētā pasākuma izmantošanu visu nozaru lauksaimniekiem, būtu jānodrošina iespēja dalībvalstīm samazināt 30 % slieksni, kas lauksaimniekiem paredz kompensāciju par ražošanas apjoma vai ienākumu samazinājumu, ko piemēro attiecīgajam instrumentam, tomēr ne mazāk par 20 %. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā lauksaimnieki ir pakļauti arvien lielākiem ekonomiskiem un vides riskiem, ko izraisa klimata pārmaiņas un pieaugošā cenu nestabilitāte, Regulā (ES) Nr. 1305/2013 ir paredzēts riska pārvaldības pasākums, ar ko palīdzēt lauksaimniekiem novērst minētos riskus. Minētajā pasākumā ir ietverti finansiāli ieguldījumi kopfondos un ienākumu stabilizācijas instruments. Saskaņā ar minēto pasākumu piešķirtam atbalstam tika paredzēti īpaši nosacījumi, lai nodrošinātu, ka pret lauksaimniekiem visā Savienībā ir vienlīdzīga attieksme, ka netiek kropļota konkurence un ka tiek ievērotas Savienības starptautiskās saistības. Lai vēl vairāk veicinātu minētā pasākuma izmantošanu visu nozaru lauksaimniekiem, būtu jānodrošina iespēja dalībvalstīm samazināt 30 % slieksni, kas lauksaimniekiem paredz kompensāciju par ražošanas apjoma vai ienākumu samazinājumu, ko piemēro attiecīgajam instrumentam, tomēr ne mazāk par 20 %.

| (18) | Covid-19 uzliesmojuma sekas ir ietekmējušas lauksaimniekus un lauku uzņēmumus vēl nepieredzētā veidā. Dalībvalstīs ieviesto plašo pārvietošanās ierobežojumu pagarināšana, kā arī veikalu, āra tirgu, restorānu un citu viesmīlības iestāžu obligāta slēgšana ir izraisījuši ekonomikas traucējumus lauksaimniecības nozarē un lauku kopienās un radījuši likviditātes un naudas plūsmas problēmas lauksaimniekiem un tiem mazajiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi, tirdzniecību vai izstrādi. Lai mazinātu Covid-19 uzliesmojuma rezultātā izraisītās krīzes ietekmi, būtu jāpagarina Regulas (ES) Nr. 1305/2013 39.b pantā minētais pasākums nolūkā novērst likviditātes problēmas, kas apdraud lauksaimniecības darbību nepārtrauktību un mazo uzņēmumu, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi, tirdzniecību vai izstrādi, darbības turpināšanos. Atbalsts minētajam pasākumam būtu jāfinansē līdz 2 % no ELFLA piešķirtajiem līdzekļiem dalībvalstīm 2014.–2020. gada plānošanas periodā. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19 uzliesmojuma sekas ir ietekmējušas lauksaimniekus un lauku uzņēmumus vēl nepieredzētā veidā. Dalībvalstīs ieviesto plašo pārvietošanās ierobežojumu pagarināšana, kā arī veikalu, āra tirgu, restorānu un citu viesmīlības iestāžu obligāta slēgšana ir izraisījuši ekonomikas traucējumus lauksaimniecības nozarē un lauku kopienās un radījuši likviditātes un naudas plūsmas problēmas lauksaimniekiem un tiem mazajiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi, tirdzniecību vai izstrādi. Lai mazinātu Covid-19 uzliesmojuma rezultātā izraisītās krīzes ietekmi, būtu jāpagarina Regulas (ES) Nr. 1305/2013 39.b pantā minētais pasākums nolūkā novērst likviditātes problēmas, kas apdraud lauksaimniecības darbību nepārtrauktību un mazo uzņēmumu, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu pārstrādi, tirdzniecību vai izstrādi, darbības turpināšanos. Atbalsts minētajam pasākumam būtu jāfinansē līdz 2 % no ELFLA piešķirtajiem līdzekļiem dalībvalstīm 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

| (19) | Lai novērstu situāciju, kad sabiedrības virzītai vietējai attīstībai paredzēti līdzekļi 2021. un 2022. plānošanas gadā paliek neizlietoti, dalībvalstīm, kuras izmanto iespēju pārvietot līdzekļus no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstību, sabiedrības virzītai vietējai attīstībai paredzēto 5 % – un Horvātijas gadījumā 2,5 % – piešķīruma minimumu būtu jāvar piemērot tikai attiecībā uz to ELFLA ieguldījumu lauku attīstībā, kas pagarināts līdz 2022. gada 31. decembrim un aprēķināts pirms ir veikts tiešo maksājumu apropriāciju pārvietojums. |
| --- | --- |

(19)

Lai novērstu situāciju, kad sabiedrības virzītai vietējai attīstībai paredzēti līdzekļi 2021. un 2022. plānošanas gadā paliek neizlietoti, dalībvalstīm, kuras izmanto iespēju pārvietot līdzekļus no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstību, sabiedrības virzītai vietējai attīstībai paredzēto 5 % – un Horvātijas gadījumā 2,5 % – piešķīruma minimumu būtu jāvar piemērot tikai attiecībā uz to ELFLA ieguldījumu lauku attīstībā, kas pagarināts līdz 2022. gada 31. decembrim un aprēķināts pirms ir veikts tiešo maksājumu apropriāciju pārvietojums.

| (20) | Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (12), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (“ESAI”) atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (“ESAI regula”), 2021. un 2022. gadam būtu jādara pieejami papildu resursi, lai novērstu Covid-19 krīzes ietekmi un sekas, ko tā ir atstājusi uz Savienības lauksaimniecības nozari un lauku apvidiem. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (12), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (“ESAI”) atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (“ESAI regula”), 2021. un 2022. gadam būtu jādara pieejami papildu resursi, lai novērstu Covid-19 krīzes ietekmi un sekas, ko tā ir atstājusi uz Savienības lauksaimniecības nozari un lauku apvidiem.

| (21) | Ņemot vērā nepieredzētās problēmas, ar kurām Covid-19 krīzes dēļ saskaras Savienības lauksaimniecības nozare un lauku apvidi, ESAI nodrošinātie papildu resursi būtu jāizmanto pasākumu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, tādējādi paverot ceļu noturīgai, ilgtspējīgai un digitālai ekonomikas atveseļošanai saskaņā ar Savienības vides un klimata saistību mērķiem un jaunajiem mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Zaļajā kursā. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā nepieredzētās problēmas, ar kurām Covid-19 krīzes dēļ saskaras Savienības lauksaimniecības nozare un lauku apvidi, ESAI nodrošinātie papildu resursi būtu jāizmanto pasākumu finansēšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, tādējādi paverot ceļu noturīgai, ilgtspējīgai un digitālai ekonomikas atveseļošanai saskaņā ar Savienības vides un klimata saistību mērķiem un jaunajiem mērķiem, kas izklāstīti Eiropas Zaļajā kursā.

| (22) | Tāpēc dalībvalstīm nevajadzētu samazināt savu pašreizējo lauku attīstības programmu mērķus vides jomā. Tām būtu jānodrošina tāda pati kopējā daļa papildu resursiem, kā tā daļa, ko tās savās lauku attīstības programmās ir rezervējušas pasākumiem, kas ir īpaši labvēlīgi videi un klimatam saskaņā ar ELFLA ieguldījumu (“regresa nepieļaušanas princips”). Turklāt vismaz 37 % no papildu resursiem, ko sniedz ESAI, būtu jāatvēlē pasākumiem, kas ir īpaši labvēlīgi videi un klimatam, kā arī dzīvnieku labturībai un Kopienas iniciatīvai lauku attīstībai (LEADER). Turklāt vismaz 55 % no šiem papildu resursiem būtu jāatvēlē pasākumiem, kas veicina ekonomisko un sociālo attīstību lauku apvidos, proti, ieguldījumiem materiālajos aktīvos, lauku saimniecību un uzņēmējdarbības attīstībā, atbalsta sniegšanā pamatpakalpojumiem un ciematu atjaunošanai lauku apvidos un sadarbībai. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc dalībvalstīm nevajadzētu samazināt savu pašreizējo lauku attīstības programmu mērķus vides jomā. Tām būtu jānodrošina tāda pati kopējā daļa papildu resursiem, kā tā daļa, ko tās savās lauku attīstības programmās ir rezervējušas pasākumiem, kas ir īpaši labvēlīgi videi un klimatam saskaņā ar ELFLA ieguldījumu (“regresa nepieļaušanas princips”). Turklāt vismaz 37 % no papildu resursiem, ko sniedz ESAI, būtu jāatvēlē pasākumiem, kas ir īpaši labvēlīgi videi un klimatam, kā arī dzīvnieku labturībai un Kopienas iniciatīvai lauku attīstībai (LEADER). Turklāt vismaz 55 % no šiem papildu resursiem būtu jāatvēlē pasākumiem, kas veicina ekonomisko un sociālo attīstību lauku apvidos, proti, ieguldījumiem materiālajos aktīvos, lauku saimniecību un uzņēmējdarbības attīstībā, atbalsta sniegšanā pamatpakalpojumiem un ciematu atjaunošanai lauku apvidos un sadarbībai.

| (23) | Ja dalībvalstis citādi nespēj ievērot “regresa nepieļaušanas principu”, tām vajadzētu būt iespējai atkāpties no pienākuma vismaz 55 % no ESAI papildu resursiem piešķirt pasākumiem ekonomiskās un sociālās attīstības lauku apvidos veicināšanai un tām būtu vēlams atbalstīt pasākumus, kas ir īpaši labvēlīgi videi un klimatam. Tomēr, lai nodrošinātu dalībvalstīm pietiekamu elastību, dalībvalstīm vajadzētu būt arī iespējai atkāpties no regresa nepieļaušanas principa attiecībā uz minētajiem papildu resursiem, cik tas ir nepieciešams, lai izpildītu minēto 55 % pienākumu. |
| --- | --- |

(23)

Ja dalībvalstis citādi nespēj ievērot “regresa nepieļaušanas principu”, tām vajadzētu būt iespējai atkāpties no pienākuma vismaz 55 % no ESAI papildu resursiem piešķirt pasākumiem ekonomiskās un sociālās attīstības lauku apvidos veicināšanai un tām būtu vēlams atbalstīt pasākumus, kas ir īpaši labvēlīgi videi un klimatam. Tomēr, lai nodrošinātu dalībvalstīm pietiekamu elastību, dalībvalstīm vajadzētu būt arī iespējai atkāpties no regresa nepieļaušanas principa attiecībā uz minētajiem papildu resursiem, cik tas ir nepieciešams, lai izpildītu minēto 55 % pienākumu.

| (24) | Uz papildu resursiem no ESAI attiecas īpaši nosacījumi. Tādējādi minētie papildu resursi būtu jāplāno un jāuzrauga atsevišķi no Savienības lauku attīstības atbalsta, vienlaikus vispārēji piemērojot Regulā (ES) Nr. 1305/2013 izklāstītos noteikumus. Tāpēc šos papildu resursus būtu jāapgūst, izmantojot Regulu (ES) Nr. 1305/2013, un saistībā ar minēto regulu jāuzskata par summām, ar kurām finansē ELFLA pasākumus. Tāpēc, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, būtu jāpiemēro noteikumi, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1305/2013, tostarp noteikumi par lauku attīstības programmu grozījumiem, Regulā (ES) Nr. 1306/2013, tostarp noteikumi par saistību automātisku atcelšanu, un Regulā (ES) Nr. 1307/2013. |
| --- | --- |

(24)

Uz papildu resursiem no ESAI attiecas īpaši nosacījumi. Tādējādi minētie papildu resursi būtu jāplāno un jāuzrauga atsevišķi no Savienības lauku attīstības atbalsta, vienlaikus vispārēji piemērojot Regulā (ES) Nr. 1305/2013 izklāstītos noteikumus. Tāpēc šos papildu resursus būtu jāapgūst, izmantojot Regulu (ES) Nr. 1305/2013, un saistībā ar minēto regulu jāuzskata par summām, ar kurām finansē ELFLA pasākumus. Tāpēc, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, būtu jāpiemēro noteikumi, kas izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1305/2013, tostarp noteikumi par lauku attīstības programmu grozījumiem, Regulā (ES) Nr. 1306/2013, tostarp noteikumi par saistību automātisku atcelšanu, un Regulā (ES) Nr. 1307/2013.

| (25) | Būtu jānosaka konkrēta maksimālā Savienības līdzfinansējuma likme, kā arī palielināta atbalsta likme investīcijām, kas veicina noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanos, un atbalsts gados jaunajiem lauksaimniekiem, lai ESAI sniegtajiem papildu resursiem nodrošinātu pienācīgu sviras efektu. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jānosaka konkrēta maksimālā Savienības līdzfinansējuma likme, kā arī palielināta atbalsta likme investīcijām, kas veicina noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanos, un atbalsts gados jaunajiem lauksaimniekiem, lai ESAI sniegtajiem papildu resursiem nodrošinātu pienācīgu sviras efektu.

| (26) | Lai pārejas laikā nodrošinātu nepārtrauktību, 2021. un 2022. gadā būtu jāsaglabā rezerve krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē. Minētajā rezervē būtu jāiekļauj attiecīgā rezerves summa 2021. un 2022. gadam. |
| --- | --- |

(26)

Lai pārejas laikā nodrošinātu nepārtrauktību, 2021. un 2022. gadā būtu jāsaglabā rezerve krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē. Minētajā rezervē būtu jāiekļauj attiecīgā rezerves summa 2021. un 2022. gadam.

| (27) | Attiecībā uz ELFLA priekšfinansējuma kārtību būtu jāprecizē, ka saskaņā ar šo regulu ne no ELFLA atbalstīto programmu pagarināšana līdz 2022. gada 31. decembrim, ne papildu resursi, kas darīti pieejami, pamatojoties uz ESAI regulu, nedrīkst radīt jebkādu papildu priekšfinansējuma piešķiršanu attiecīgajām programmām. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz ELFLA priekšfinansējuma kārtību būtu jāprecizē, ka saskaņā ar šo regulu ne no ELFLA atbalstīto programmu pagarināšana līdz 2022. gada 31. decembrim, ne papildu resursi, kas darīti pieejami, pamatojoties uz ESAI regulu, nedrīkst radīt jebkādu papildu priekšfinansējuma piešķiršanu attiecīgajām programmām.

| (28) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā dalībvalstu pienākums paziņot par lēmumiem, kurus tās ir pieņēmušas saskaņā ar minēto pantu, un par tās tiešo maksājumu summas daļas samazinājuma aplēses rezultātu, kura lauksaimniekam piešķirama par konkrētu kalendāro gadu un pārsniedz 150 000 EUR, patlaban paredzēts vienīgi attiecībā uz 2015.–2020. gadu. Lai nodrošinātu esošās sistēmas nepārtrauktību, lēmumi, ko dalībvalstis ir pieņēmušas saskaņā ar minēto pantu, un samazinājuma summas aplēses rezultāts dalībvalstīm būtu jāpaziņo arī par 2021. un 2022. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(28)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 11. pantā dalībvalstu pienākums paziņot par lēmumiem, kurus tās ir pieņēmušas saskaņā ar minēto pantu, un par tās tiešo maksājumu summas daļas samazinājuma aplēses rezultātu, kura lauksaimniekam piešķirama par konkrētu kalendāro gadu un pārsniedz 150 000 EUR, patlaban paredzēts vienīgi attiecībā uz 2015.–2020. gadu. Lai nodrošinātu esošās sistēmas nepārtrauktību, lēmumi, ko dalībvalstis ir pieņēmušas saskaņā ar minēto pantu, un samazinājuma summas aplēses rezultāts dalībvalstīm būtu jāpaziņo arī par 2021. un 2022. kalendāro gadu.

| (29) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. pantu līdzekļu pārvietošana no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstību un otrādi dalībvalstīm ir atļauta attiecībā uz 2014.–2020. kalendāro gadu. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var ievērot savu stratēģiju, elastība starp pīlāriem būtu jāpadara pieejama arī par 2021. kalendāro gadu (2022. finanšu gadu) un par 2022. kalendāro gadu (2023. finanšu gadu). |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. pantu līdzekļu pārvietošana no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstību un otrādi dalībvalstīm ir atļauta attiecībā uz 2014.–2020. kalendāro gadu. Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var ievērot savu stratēģiju, elastība starp pīlāriem būtu jāpadara pieejama arī par 2021. kalendāro gadu (2022. finanšu gadu) un par 2022. kalendāro gadu (2023. finanšu gadu).

| (30) | Lai Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 1. punktu, 36. panta 4. punktu, 42. panta 2. punktu, 49. panta 2. punktu, 51. panta 4. punktu un 53. panta 7. punktu varētu noteikt maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu, dalībvalstīm savi lēmumi par katrai shēmai paredzētajiem finanšu piešķīrumiem jāpaziņo līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(30)

Lai Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 1. punktu, 36. panta 4. punktu, 42. panta 2. punktu, 49. panta 2. punktu, 51. panta 4. punktu un 53. panta 7. punktu varētu noteikt maksimāli pieļaujamo budžeta apjomu, dalībvalstīm savi lēmumi par katrai shēmai paredzētajiem finanšu piešķīrumiem jāpaziņo līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu.

| (31) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 5. punkts prasa lineāri koriģēt maksājumtiesību vērtību, ja pamata maksājuma shēmas maksimālais apjoms, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir mainījies tāpēc, ka dalībvalstis ir pieņēmušas noteiktus lēmumus, kuri šo maksimālo apjomu ietekmē. Minētās regulas II pielikuma attiecināšana arī uz maksimālajiem apjomiem, kas valstīm noteikti laikposmam pēc 2020. kalendārā gada, un vēlākām iespējamām ikgadējām izmaiņām varētu ietekmēt pamata maksājuma shēmas maksimālo apjomu. Tāpēc, lai dalībvalstis spētu ievērot minētās regulas 22. panta 4. punktā noteikto pienākumu par maksājumtiesību un rezervju summas atbilstību pamata maksājuma shēmas maksimālajam apjomam, ir lietderīgi paredzēt lineāru korekciju, kas vajadzīga, lai pielāgotos minētās regulas II pielikuma tvēruma paplašināšanai vai grozījumiem pārejas laikā. Turklāt, lai dalībvalstīm dotu lielāku elastību, šķiet lietderīgi atļaut tām – iespējams, ar atšķirīgām korekcijas likmēm – pielāgot maksājumtiesību vai rezerves vērtību. |
| --- | --- |

(31)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 5. punkts prasa lineāri koriģēt maksājumtiesību vērtību, ja pamata maksājuma shēmas maksimālais apjoms, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, ir mainījies tāpēc, ka dalībvalstis ir pieņēmušas noteiktus lēmumus, kuri šo maksimālo apjomu ietekmē. Minētās regulas II pielikuma attiecināšana arī uz maksimālajiem apjomiem, kas valstīm noteikti laikposmam pēc 2020. kalendārā gada, un vēlākām iespējamām ikgadējām izmaiņām varētu ietekmēt pamata maksājuma shēmas maksimālo apjomu. Tāpēc, lai dalībvalstis spētu ievērot minētās regulas 22. panta 4. punktā noteikto pienākumu par maksājumtiesību un rezervju summas atbilstību pamata maksājuma shēmas maksimālajam apjomam, ir lietderīgi paredzēt lineāru korekciju, kas vajadzīga, lai pielāgotos minētās regulas II pielikuma tvēruma paplašināšanai vai grozījumiem pārejas laikā. Turklāt, lai dalībvalstīm dotu lielāku elastību, šķiet lietderīgi atļaut tām – iespējams, ar atšķirīgām korekcijas likmēm – pielāgot maksājumtiesību vai rezerves vērtību.

| (32) | Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu dalībvalstis savus lēmumus par gada valsts maksimālā apjoma sadalījumu reģioniem saskaņā ar pamata maksājuma shēmu un iespējamām ikgadējām pakāpeniskām sākotnējās vērtības izmaiņām laikposmā, ko aptver Regula (ES) Nr. 1307/2013, 2014. gadā ir paziņojušas par laikposmu līdz 2020. kalendārajam gadam. Ir nepieciešams, ka dalībvalstis paziņo šādus lēmumus arī par 2021. un 2022. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu dalībvalstis savus lēmumus par gada valsts maksimālā apjoma sadalījumu reģioniem saskaņā ar pamata maksājuma shēmu un iespējamām ikgadējām pakāpeniskām sākotnējās vērtības izmaiņām laikposmā, ko aptver Regula (ES) Nr. 1307/2013, 2014. gadā ir paziņojušas par laikposmu līdz 2020. kalendārajam gadam. Ir nepieciešams, ka dalībvalstis paziņo šādus lēmumus arī par 2021. un 2022. kalendāro gadu.

| (33) | Iekšējās konverģences mehānisms ir galvenais process, kas nodrošina taisnīgāku tiešā lauksaimnieku ienākumu atbalsta sadali. Uz vēsturiskām atsaucēm balstītas ievērojamas individuālas atšķirības kļūst arvien grūtāk pamatojamas. Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētais galvenais iekšējās konverģences modelis ir dalībvalstu veikta vienotas fiksētas likmes piemērošana visām maksājumtiesībām valsts vai reģionālā līmenī, sākot no 2015. gada. Tomēr, lai nodrošinātu vienmērīgāku pāreju uz vienotu vērtību, tika noteikta atkāpe jeb t. s. tuneļa metode, kas dalībvalstīm ļauj maksājumtiesību vērtības diferencēt, 2015.–2019. gadā piemērojot daļēju konverģenci. Dažas dalībvalstis minēto atkāpi ir izmantojušas. Lai turpinātu virzīties uz taisnīgāku tiešo maksājumu sadali, pēc 2019. gada dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties nevis panākt vienotu fiksētu likmi vai saglabāt maksājumtiesību vērtību 2019. gada līmenī, bet gan tuvināties valsts vai reģionālam vidējam rādītājam. Minētajai iespējai dalībvalstīm būtu jātiek piemērotai no 2021. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm katru gadu būtu jāpaziņo Komisijai savs lēmums par nākamo gadu. |
| --- | --- |

(33)

Iekšējās konverģences mehānisms ir galvenais process, kas nodrošina taisnīgāku tiešā lauksaimnieku ienākumu atbalsta sadali. Uz vēsturiskām atsaucēm balstītas ievērojamas individuālas atšķirības kļūst arvien grūtāk pamatojamas. Regulā (ES) Nr. 1307/2013 paredzētais galvenais iekšējās konverģences modelis ir dalībvalstu veikta vienotas fiksētas likmes piemērošana visām maksājumtiesībām valsts vai reģionālā līmenī, sākot no 2015. gada. Tomēr, lai nodrošinātu vienmērīgāku pāreju uz vienotu vērtību, tika noteikta atkāpe jeb t. s. tuneļa metode, kas dalībvalstīm ļauj maksājumtiesību vērtības diferencēt, 2015.–2019. gadā piemērojot daļēju konverģenci. Dažas dalībvalstis minēto atkāpi ir izmantojušas. Lai turpinātu virzīties uz taisnīgāku tiešo maksājumu sadali, pēc 2019. gada dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties nevis panākt vienotu fiksētu likmi vai saglabāt maksājumtiesību vērtību 2019. gada līmenī, bet gan tuvināties valsts vai reģionālam vidējam rādītājam. Minētajai iespējai dalībvalstīm būtu jātiek piemērotai no 2021. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm katru gadu būtu jāpaziņo Komisijai savs lēmums par nākamo gadu.

| (34) | Ar šo regulu grozītās Regulas (ES) Nr. 1307/2013 noteikumi par visu maksājumtiesību pielāgošanu ar atpakaļejošu spēku būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, lai tiktu būtu precizēts, ka dalībvalstis varēja īstenot konverģenci pēc 2019. gada. |
| --- | --- |

(34)

Ar šo regulu grozītās Regulas (ES) Nr. 1307/2013 noteikumi par visu maksājumtiesību pielāgošanu ar atpakaļejošu spēku būtu jāpiemēro no 2020. gada 1. janvāra, lai tiktu būtu precizēts, ka dalībvalstis varēja īstenot konverģenci pēc 2019. gada.

| (35) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 30. pantā ir paredzētas ikgadējas pakāpeniskas no rezerves piešķirto maksājumtiesību vērtības izmaiņas, kas atspoguļotu minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts maksimālā apjoma ikgadējās izmaiņas, kuras savukārt atspoguļo rezerves daudzgadu pārvaldību. Šie noteikumi būtu jāpielāgo tā, lai atspoguļotu, ka ir iespējams gan grozīt visu piešķirto maksājumtiesību vērtību, gan koriģēt rezervi atbilstoši minētās regulas II pielikumā norādītās summas izmaiņām divos gados. Dalībvalstīs, kuras nolemj turpināt iekšējo konverģenci, minētā iekšējā konverģence tiek īstenota katru gadu. Par 2020., 2021. un 2022. kalendāro gadu piešķīruma gadā jānosaka tikai kārtējā gada maksājumtiesību vērtība. To maksājumtiesību vienības vērtība, kas attiecīgajā gadā piešķiramas no rezerves, būtu jāaprēķina pēc iespējamas rezerves koriģēšanas saskaņā ar minētās regulas 22. panta 5. punktu. Visos turpmākajos gados no rezerves piešķirto maksājumtiesību vērtība būtu jāpielāgo saskaņā ar minētās regulas 22. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(35)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 30. pantā ir paredzētas ikgadējas pakāpeniskas no rezerves piešķirto maksājumtiesību vērtības izmaiņas, kas atspoguļotu minētās regulas II pielikumā noteiktā valsts maksimālā apjoma ikgadējās izmaiņas, kuras savukārt atspoguļo rezerves daudzgadu pārvaldību. Šie noteikumi būtu jāpielāgo tā, lai atspoguļotu, ka ir iespējams gan grozīt visu piešķirto maksājumtiesību vērtību, gan koriģēt rezervi atbilstoši minētās regulas II pielikumā norādītās summas izmaiņām divos gados. Dalībvalstīs, kuras nolemj turpināt iekšējo konverģenci, minētā iekšējā konverģence tiek īstenota katru gadu. Par 2020., 2021. un 2022. kalendāro gadu piešķīruma gadā jānosaka tikai kārtējā gada maksājumtiesību vērtība. To maksājumtiesību vienības vērtība, kas attiecīgajā gadā piešķiramas no rezerves, būtu jāaprēķina pēc iespējamas rezerves koriģēšanas saskaņā ar minētās regulas 22. panta 5. punktu. Visos turpmākajos gados no rezerves piešķirto maksājumtiesību vērtība būtu jāpielāgo saskaņā ar minētās regulas 22. panta 5. punktu.

| (36) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. pants paredz vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim. Ir lietderīgi atļaut vienotā platībmaksājuma shēmas pagarināšanu 2021. un 2022. gadā. |
| --- | --- |

(36)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 36. pants paredz vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim. Ir lietderīgi atļaut vienotā platībmaksājuma shēmas pagarināšanu 2021. un 2022. gadā.

| (37) | Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II pielikuma grozījums, kas izklāstīts šajā regulā, stāsies spēkā pārāk vēlu un dalībvalstīm nebūs iespējams ievērot sākotnējo termiņu attiecībā uz konkrētiem paziņošanas pienākumiem 2020. gadā, ir nepieciešams atlikt termiņu, kurā dalībvalstīm jāpieņem lēmums pirmo reizi ieviest pārdalošo maksājumu no 2021. vai 2022. gada, un minētā lēmuma paziņošanu Komisijai. Ir lietderīgi noteikt minēto termiņu vienlaikus ar termiņu lēmumiem par elastīgumu starp pīlāriem. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II pielikuma grozījums, kas izklāstīts šajā regulā, stāsies spēkā pārāk vēlu un dalībvalstīm nebūs iespējams ievērot sākotnējo termiņu attiecībā uz konkrētiem paziņošanas pienākumiem 2020. gadā, ir nepieciešams atlikt termiņu, kurā dalībvalstīm jāpieņem lēmums pirmo reizi ieviest pārdalošo maksājumu no 2021. vai 2022. gada, un minētā lēmuma paziņošanu Komisijai. Ir lietderīgi noteikt minēto termiņu vienlaikus ar termiņu lēmumiem par elastīgumu starp pīlāriem.

| (38) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 37. pantu dalībvalstis, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, var pieņemt lēmumu laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam piešķirt pārejas posma valsts atbalstu, lai izvairītos no pēkšņa un būtiska atbalsta samazinājuma tajās nozarēs, kuras līdz 2014. gadam guva labumu no pārejas posma valsts atbalsta. Lai nodrošinātu, ka pārejas laikā ar šādu atbalstu joprojām var atbalstīt lauksaimnieku ienākumus minētajās konkrētajās nozarēs, būtu jāparedz minētā atbalsta turpināšana ar tādiem pašiem nosacījumiem un ierobežojumiem kā laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 37. pantu dalībvalstis, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, var pieņemt lēmumu laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam piešķirt pārejas posma valsts atbalstu, lai izvairītos no pēkšņa un būtiska atbalsta samazinājuma tajās nozarēs, kuras līdz 2014. gadam guva labumu no pārejas posma valsts atbalsta. Lai nodrošinātu, ka pārejas laikā ar šādu atbalstu joprojām var atbalstīt lauksaimnieku ienākumus minētajās konkrētajās nozarēs, būtu jāparedz minētā atbalsta turpināšana ar tādiem pašiem nosacījumiem un ierobežojumiem kā laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam.

| (39) | Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka Regulas (ES) Nr. 1307/2013 41. un 42. pants dalībvalstīm ļauj katru gadu pārskatīt savus lēmumus par pārdalošo maksājumu. Pārskatīšanas termiņš, kas piemērojams 2021. un 2022. gadā, būtu jānosaka vienlaikus ar termiņu lēmumiem par elastīgumu starp pīlāriem. |
| --- | --- |

(39)

Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka Regulas (ES) Nr. 1307/2013 41. un 42. pants dalībvalstīm ļauj katru gadu pārskatīt savus lēmumus par pārdalošo maksājumu. Pārskatīšanas termiņš, kas piemērojams 2021. un 2022. gadā, būtu jānosaka vienlaikus ar termiņu lēmumiem par elastīgumu starp pīlāriem.

| (40) | Ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 52. panta 10. punktu Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuri dalībvalstīm ļauj nolemt, ka brīvprātīgo saistīto atbalstu var turpināt izmaksāt līdz 2020. gadam, pamatojoties uz ražošanas vienībām, par kurām šāds atbalsts tika piešķirts iepriekšējā atsauces laikposmā. Minētā pilnvarojuma nolūks ir nodrošināt vislielāko iespējamo saskanību starp Savienības shēmām, kuras ir vērstas uz tām nozarēm, ko var skart strukturāli tirgus traucējumi. Tāpēc ir lietderīgi šo pilnvarojumu pagarināt tā, lai tas aptvertu arī 2021. un 2022. gadu. |
| --- | --- |

(40)

Ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 52. panta 10. punktu Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuri dalībvalstīm ļauj nolemt, ka brīvprātīgo saistīto atbalstu var turpināt izmaksāt līdz 2020. gadam, pamatojoties uz ražošanas vienībām, par kurām šāds atbalsts tika piešķirts iepriekšējā atsauces laikposmā. Minētā pilnvarojuma nolūks ir nodrošināt vislielāko iespējamo saskanību starp Savienības shēmām, kuras ir vērstas uz tām nozarēm, ko var skart strukturāli tirgus traucējumi. Tāpēc ir lietderīgi šo pilnvarojumu pagarināt tā, lai tas aptvertu arī 2021. un 2022. gadu.

| (41) | Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II pielikuma grozījums, kas izklāstīts šajā regulā, stāsies spēkā pārāk vēlu un dalībvalstīm nebūs iespējams ievērot sākotnējo termiņu attiecībā uz konkrētiem paziņošanas pienākumiem 2020. gadā, ir nepieciešams atlikt termiņu, kurā dalībvalstīm jāpieņem lēmums pirmo reizi ieviest brīvprātīgo saistīto atbalstu no 2021. vai 2022. gada, un minētā lēmuma paziņošanu Komisijai. Ir lietderīgi noteikt minēto termiņu vienlaikus ar termiņu lēmumiem par elastīgumu starp pīlāriem. Tāpat arī termiņš dalībvalstu lēmumam turpināt vai pārtraukt brīvprātīga saistītā atbalsta piešķiršanu 2021. un 2022. gadā un minētā lēmuma paziņošanai Komisijai būtu jāatliek līdz tam pašam termiņam. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā to, ka Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II pielikuma grozījums, kas izklāstīts šajā regulā, stāsies spēkā pārāk vēlu un dalībvalstīm nebūs iespējams ievērot sākotnējo termiņu attiecībā uz konkrētiem paziņošanas pienākumiem 2020. gadā, ir nepieciešams atlikt termiņu, kurā dalībvalstīm jāpieņem lēmums pirmo reizi ieviest brīvprātīgo saistīto atbalstu no 2021. vai 2022. gada, un minētā lēmuma paziņošanu Komisijai. Ir lietderīgi noteikt minēto termiņu vienlaikus ar termiņu lēmumiem par elastīgumu starp pīlāriem. Tāpat arī termiņš dalībvalstu lēmumam turpināt vai pārtraukt brīvprātīga saistītā atbalsta piešķiršanu 2021. un 2022. gadā un minētā lēmuma paziņošanai Komisijai būtu jāatliek līdz tam pašam termiņam.

| (42) | Regulas (ES) Nr. 1307/2013 54. pantā ir noteikti elementi dalībvalstu paziņojumiem par brīvprātīgu saistīto atbalstu. Ir lietderīgi precizēt, ka minētajos paziņojumos par 2021. un 2022. kalendāro gadu būtu jāiekļauj procentuālā daļa no valsts maksimālā apjoma, ko izmanto minētā atbalsta finansēšanai 2021. un 2022. gadā. |
| --- | --- |

(42)

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 54. pantā ir noteikti elementi dalībvalstu paziņojumiem par brīvprātīgu saistīto atbalstu. Ir lietderīgi precizēt, ka minētajos paziņojumos par 2021. un 2022. kalendāro gadu būtu jāiekļauj procentuālā daļa no valsts maksimālā apjoma, ko izmanto minētā atbalsta finansēšanai 2021. un 2022. gadā.

| (43) | Regula (ES) Nr. 1308/2013 paredz noteikumus par lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju un ietver konkrētas atbalsta shēmas. Komisijas tiesību aktu priekšlikumi par KLP pēc 2020. gada paredzēja, ka minētās atbalsta shēmas jāiestrādā turpmākajos dalībvalstu KLP stratēģiskajos plānos. Lai nodrošinātu minēto atbalsta shēmu vienmērīgu integrāciju turpmākajā KLP, būtu jāparedz noteikumi par katras minētās atbalsta shēmas ilgumu, kad to paredzēts atjaunot pārejas laikā. Tādēļ pēc spēkā esošajām darba programmām attiecībā uz atbalsta shēmu olīveļļas un galda olīvu nozarē, kas izstrādātas laikposmam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam, būtu jāseko jaunām darba programmām, kuru darbības ilgums būtu no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2022. gada 31. decembrim. Spēkā esošās darbības programmas augļu un dārzeņu nozarē, kuras nav sasniegušas maksimālo piecu gadu ilgumu, var pagarināt tikai līdz 2022. gada 31. decembrim. Jaunas darbības programmas augļu un dārzeņu nozarē būtu jāapstiprina tikai uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus. Spēkā esošās valsts programmas biškopības nozarē, kas izstrādātas laikposmam no 2019. gada 1. augusta līdz 2022. gada 31. jūlijam, būtu jāpagarina līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(43)

Regula (ES) Nr. 1308/2013 paredz noteikumus par lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju un ietver konkrētas atbalsta shēmas. Komisijas tiesību aktu priekšlikumi par KLP pēc 2020. gada paredzēja, ka minētās atbalsta shēmas jāiestrādā turpmākajos dalībvalstu KLP stratēģiskajos plānos. Lai nodrošinātu minēto atbalsta shēmu vienmērīgu integrāciju turpmākajā KLP, būtu jāparedz noteikumi par katras minētās atbalsta shēmas ilgumu, kad to paredzēts atjaunot pārejas laikā. Tādēļ pēc spēkā esošajām darba programmām attiecībā uz atbalsta shēmu olīveļļas un galda olīvu nozarē, kas izstrādātas laikposmam no 2018. gada 1. aprīļa līdz 2021. gada 31. martam, būtu jāseko jaunām darba programmām, kuru darbības ilgums būtu no 2021. gada 1. aprīļa līdz 2022. gada 31. decembrim. Spēkā esošās darbības programmas augļu un dārzeņu nozarē, kuras nav sasniegušas maksimālo piecu gadu ilgumu, var pagarināt tikai līdz 2022. gada 31. decembrim. Jaunas darbības programmas augļu un dārzeņu nozarē būtu jāapstiprina tikai uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus. Spēkā esošās valsts programmas biškopības nozarē, kas izstrādātas laikposmam no 2019. gada 1. augusta līdz 2022. gada 31. jūlijam, būtu jāpagarina līdz 2022. gada 31. decembrim.

| (44) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas izraisīto krīzi, vīnkopjiem, kuriem bija stādīšanas atļaujas jauniem stādījumiem vai atkārtotai apstādīšanai, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, lielā mērā tika liegta iespēja šīs atļaujas plānoti izmantot pēdējā to derīguma gadā. Lai izvairītos no minēto atļauju zaudēšanas un samazinātu risku, ka varētu pasliktināties apstākļi, saskaņā ar kuriem būtu jāveic stādīšana, ir nepieciešams atļaut pagarināt to jaunu stādījumu vai atkārtotas apstādīšanas stādīšanas atļauju derīguma termiņu, kuru termiņš beidzas 2020. gadā. Tāpēc visas stādīšanas atļaujas jauniem stādījumiem vai atkārtotai apstādīšanai, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, būtu jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim. Turklāt, ņemot vērā izmaiņas tirgus perspektīvās, tādu stādīšanas atļauju turētājiem, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, vajadzētu būt iespējai neizmantot savas atļaujas, nesaņemot administratīvu sodu. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas izraisīto krīzi, vīnkopjiem, kuriem bija stādīšanas atļaujas jauniem stādījumiem vai atkārtotai apstādīšanai, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, lielā mērā tika liegta iespēja šīs atļaujas plānoti izmantot pēdējā to derīguma gadā. Lai izvairītos no minēto atļauju zaudēšanas un samazinātu risku, ka varētu pasliktināties apstākļi, saskaņā ar kuriem būtu jāveic stādīšana, ir nepieciešams atļaut pagarināt to jaunu stādījumu vai atkārtotas apstādīšanas stādīšanas atļauju derīguma termiņu, kuru termiņš beidzas 2020. gadā. Tāpēc visas stādīšanas atļaujas jauniem stādījumiem vai atkārtotai apstādīšanai, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, būtu jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim. Turklāt, ņemot vērā izmaiņas tirgus perspektīvās, tādu stādīšanas atļauju turētājiem, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, vajadzētu būt iespējai neizmantot savas atļaujas, nesaņemot administratīvu sodu.

| (45) | Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas radītos traucējumus un grūtības, ko tā ir radījusi attiecībā uz jaunu vīnogulāju stādīšanas vai atkārtotas apstādīšanas atļaujām, ar šo regulu grozītais Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikums par jaunu vīnogulāju stādīšanas atļaujām vai atkārtotas apstādīšanas atļaujām, kuru termiņš beidzās 2020. gadā, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2020. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā Covid-19 pandēmijas radītos traucējumus un grūtības, ko tā ir radījusi attiecībā uz jaunu vīnogulāju stādīšanas vai atkārtotas apstādīšanas atļaujām, ar šo regulu grozītais Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikums par jaunu vīnogulāju stādīšanas atļaujām vai atkārtotas apstādīšanas atļaujām, kuru termiņš beidzās 2020. gadā, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2020. gada 1. janvāra.

| (46) | 2013. gadā tika paredzēti pārejas noteikumi, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no agrākā vīna vīnogu stādīšanas tiesību režīma uz jauno stādīšanas atļauju sistēmu, jo īpaši, lai izvairītos no pārmērīgiem stādījumiem pirms minētās jaunās sistēmas sākuma. Pēdējais pieteikumu iesniegšanas termiņš stādīšanas tiesību pārvēršanai atļaujās beidzas 2020. gada 31. decembrī. Tomēr atļaujas ir jāizmanto pieteikuma iesniedzējam, un tās nav tirgojamas kā iepriekšējās stādīšanas tiesības. Turklāt varētu pieprasīt, lai atļaujas pieteikuma iesniedzējiem būtu atbilstoša vīna dārza platība; tas var radīt situācijas, kad stādīšanas tiesību īpašnieki vēl nav varējuši iegādāties attiecīgās vīna dārza platības, lai izmantotu atļaujas, kas izrietētu no viņu stādīšanas tiesību pārveidošanas. Covid-19 pandēmijas smagā ekonomiskā ietekme uz vīna nozari ir radījusi naudas plūsmas problēmas vīnkopjiem, kā arī neskaidrību par turpmāko pieprasījumu pēc vīna. Vīnkopjiem, kuriem joprojām ir stādīšanas tiesības, nevajadzētu būt spiestiem izlemt, vai viņi vēlas pārveidot savas stādīšanas tiesības par atļaujām, vienlaikus saskaroties ar ārkārtas grūtībām Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes dēļ, jo īpaši tāpēc, ka viņiem tiktu piemērots administratīvs sods, ja viņi neizmantotu savas no pārveidošanas radušās stādīšanas atļaujas. Tāpēc tām dalībvalstīm, kuras vīnkopjiem ļāvušas līdz 2020. gada 31. decembrim iesniegt pieteikumus par stādīšanas tiesību pārveidošanu, būtu jādod iespēja pagarināt šādu pieprasījumu iesniegšanas termiņu līdz 2022. gada 31. decembrim. Tāpēc šādu pārveidotu atļauju derīguma termiņš būtu jāpielāgo, un tam būtu jābeidzas 2025. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(46)

2013. gadā tika paredzēti pārejas noteikumi, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no agrākā vīna vīnogu stādīšanas tiesību režīma uz jauno stādīšanas atļauju sistēmu, jo īpaši, lai izvairītos no pārmērīgiem stādījumiem pirms minētās jaunās sistēmas sākuma. Pēdējais pieteikumu iesniegšanas termiņš stādīšanas tiesību pārvēršanai atļaujās beidzas 2020. gada 31. decembrī. Tomēr atļaujas ir jāizmanto pieteikuma iesniedzējam, un tās nav tirgojamas kā iepriekšējās stādīšanas tiesības. Turklāt varētu pieprasīt, lai atļaujas pieteikuma iesniedzējiem būtu atbilstoša vīna dārza platība; tas var radīt situācijas, kad stādīšanas tiesību īpašnieki vēl nav varējuši iegādāties attiecīgās vīna dārza platības, lai izmantotu atļaujas, kas izrietētu no viņu stādīšanas tiesību pārveidošanas. Covid-19 pandēmijas smagā ekonomiskā ietekme uz vīna nozari ir radījusi naudas plūsmas problēmas vīnkopjiem, kā arī neskaidrību par turpmāko pieprasījumu pēc vīna. Vīnkopjiem, kuriem joprojām ir stādīšanas tiesības, nevajadzētu būt spiestiem izlemt, vai viņi vēlas pārveidot savas stādīšanas tiesības par atļaujām, vienlaikus saskaroties ar ārkārtas grūtībām Covid-19 pandēmijas izraisītās krīzes dēļ, jo īpaši tāpēc, ka viņiem tiktu piemērots administratīvs sods, ja viņi neizmantotu savas no pārveidošanas radušās stādīšanas atļaujas. Tāpēc tām dalībvalstīm, kuras vīnkopjiem ļāvušas līdz 2020. gada 31. decembrim iesniegt pieteikumus par stādīšanas tiesību pārveidošanu, būtu jādod iespēja pagarināt šādu pieprasījumu iesniegšanas termiņu līdz 2022. gada 31. decembrim. Tāpēc šādu pārveidotu atļauju derīguma termiņš būtu jāpielāgo, un tam būtu jābeidzas 2025. gada 31. decembrī.

| (47) | Ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 214.a pantu Somijai ir dota iespēja, saņemot Komisijas atļauju, ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2020. gadam piešķirt valsts atbalstu Dienvidsomijā. Lai nodrošinātu minētā atbalsta maksājumu nepārtrauktību pārejas laikā, šā valsts atbalsta piešķiršanai arī turpmāk ir jābūt atļautai ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādām pašām summām kā 2020. gadā. |
| --- | --- |

(47)

Ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 214.a pantu Somijai ir dota iespēja, saņemot Komisijas atļauju, ar konkrētiem nosacījumiem līdz 2020. gadam piešķirt valsts atbalstu Dienvidsomijā. Lai nodrošinātu minētā atbalsta maksājumu nepārtrauktību pārejas laikā, šā valsts atbalsta piešķiršanai arī turpmāk ir jābūt atļautai ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādām pašām summām kā 2020. gadā.

| (48) | Lai uzlabotu olīveļļas tirgus darbību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lemt, kā īstenot tirdzniecības noteikumus piedāvājuma regulēšanai. Tomēr no šo lēmumu darbības jomas būtu jāizslēdz metodes, kas varētu kropļot konkurenci. |
| --- | --- |

(48)

Lai uzlabotu olīveļļas tirgus darbību, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai lemt, kā īstenot tirdzniecības noteikumus piedāvājuma regulēšanai. Tomēr no šo lēmumu darbības jomas būtu jāizslēdz metodes, kas varētu kropļot konkurenci.

| (49) | Nesenie notikumi ir apliecinājuši, ka lauksaimnieki aizvien vairāk saskaras ar ienākumu nepastāvības riskiem– daļēji tirgus risku dēļ un daļēji tādēļ, ka Savienības lopkopības un zemkopības resursus ietekmē ekstrēmi laikapstākļu notikumi un biežas sanitārās un fitosanitārās krīzes. Lai ienākumu nepastāvību mazinātu, iedrošinot lauksaimniekus labajos gados uzkrāt līdzekļus tērēšanai sliktajos gados, valsts nodokļu pasākumi, ar kuriem lauksaimniekiem piemērojamo ienākuma nodokļa bāzi aprēķina, pamatojoties uz daudzgadu periodu, nebūtu jāattiecina uz valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(49)

Nesenie notikumi ir apliecinājuši, ka lauksaimnieki aizvien vairāk saskaras ar ienākumu nepastāvības riskiem– daļēji tirgus risku dēļ un daļēji tādēļ, ka Savienības lopkopības un zemkopības resursus ietekmē ekstrēmi laikapstākļu notikumi un biežas sanitārās un fitosanitārās krīzes. Lai ienākumu nepastāvību mazinātu, iedrošinot lauksaimniekus labajos gados uzkrāt līdzekļus tērēšanai sliktajos gados, valsts nodokļu pasākumi, ar kuriem lauksaimniekiem piemērojamo ienākuma nodokļa bāzi aprēķina, pamatojoties uz daudzgadu periodu, nebūtu jāattiecina uz valsts atbalsta noteikumiem.

| (50) | Tā kā šīs Regulas mērķi, proti, paredzēt pašreizējā KLP regulējuma noteikumu turpmāku piemērošanu un nepārtrauktu maksājumu lauksaimniekiem un citiem labuma guvējiem veikšanu, un tādējādi pārejas laikā nodrošināt paredzamību un stabilitāti, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga vai iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(50)

Tā kā šīs Regulas mērķi, proti, paredzēt pašreizējā KLP regulējuma noteikumu turpmāku piemērošanu un nepārtrauktu maksājumu lauksaimniekiem un citiem labuma guvējiem veikšanu, un tādējādi pārejas laikā nodrošināt paredzamību un stabilitāti, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet rīcības mēroga vai iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (51) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (13) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēja nosacījuma mehānisma režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(51)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (13) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, godalgas, netiešu izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēja nosacījuma mehānisma režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (52) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(52)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (53) | Lai nodrošinātu, ka papildus resursi, kas darīti pieejami, pamatojoties uz ESAI regulu, ir pieejami no 2021. gada 1. janvāra, noteikumiem par ESAI atbalstu šajā regulā būtu jātiek piemērotiem ar atpakaļejošu spēku no minētā datuma. |
| --- | --- |

(53)

Lai nodrošinātu, ka papildus resursi, kas darīti pieejami, pamatojoties uz ESAI regulu, ir pieejami no 2021. gada 1. janvāra, noteikumiem par ESAI atbalstu šajā regulā būtu jātiek piemērotiem ar atpakaļejošu spēku no minētā datuma.

| (54) | Ņemot vērā primāro nepieciešamību nodrošināt tiesisko noteiktību lauksaimniecības nozarē pašreizējos apstākļos, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā primāro nepieciešamību nodrošināt tiesisko noteiktību lauksaimniecības nozarē pašreizējos apstākļos, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I SADAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

I NODAĻA

Dažu Regulā (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 1310/2013 paredzēto laikposmu pagarināšana un Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanas turpināšana 2021. un 2022. plānošanas gadā

1. pants

Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai atbalstīto programmu laikposma pagarināšana

1.   Ar šo attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) atbalstītajām programmām Regulas (ES) Nr. 1303/2013 26. panta 1. punktā noteiktais laikposms no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim tiek pagarināts līdz 2022. gada 31. decembrim.

2.   Šā panta 1. punktā minētā ELFLA atbalstīto programmu termiņa pagarināšana neskar vajadzību attiecībā uz pārejas laiku iesniegt Regulas (ES) Nr. 1305/2013 11. panta a) punktā minēto lūgumu grozīt lauku attīstības programmu. Šādi grozījumi nodrošina, ka vismaz to pašu kopējo ELFLA ieguldījuma daļu rezervē minētās regulas 59. panta 6. punkta pasākumiem.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 1303/2013 piemērošanas turpināšana attiecībā uz programmām, ko atbalsta ELFLA

1.   Regulu (ES) Nr. 1303/2013 turpina piemērot programmām, kuras atbalsta no ELFLA 2014.–2020. gada plānošanas periodā un tiek pagarinātas saskaņā ar šīs regulas 1. pantu.

2.   Attiecībā uz programmām, kuras tiek pagarinātas saskaņā ar šīs regulas 1. pantu, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 50. panta 1. punktā, 51. panta 1. punktā, 57. panta 2. punktā, 65. panta 2. un 4. punktā un 76. panta pirmajā daļā minētās atsauces uz laikposmiem vai termiņiem pagarina par diviem gadiem.

3.   Attiecībā uz programmām, kuras tiek pagarinātas saskaņā ar šīs regulas 1. pantu, dalībvalstis groza savus mērķrādītājus, kas noteikti saistībā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 II pielikumā izklāstīto darbības rezultātu satvaru, lai noteiktu mērķrādītājus 2025. gadam. Minētajām programmām – tās atsauces uz mērķrādītājiem 2023. gadam, kuras izklāstītas īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 22. panta 7. punktu vai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 8. panta 3. punktu, 67. pantu, 75. panta 5. punktu un 76. panta 1. punktu, saprot kā atsauces uz mērķrādītājiem 2025. gadam.

4.   Vēlākais līdz 2027. gada 31. decembrim Komisija sagatavo Regulas (ES) Nr. 1303/2013 57. panta 4. punktā paredzēto kopsavilkuma ziņojumu, kurā sniegti galvenie secinājumi no ELFLA ex post novērtējumiem.

3. pants

Tiesības uz atbalstu par dažiem izdevumu veidiem pārejas laikā

Neskarot šīs regulas 2. panta 2. punktu, Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktu un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 38. pantu, izdevumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1310/2013 3. panta 1. punktā un Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 16. pantā, ir attiecināmi, lai pretendētu uz ELFLA ieguldījumu no 2021. un 2022. gada piešķīruma tām ELFLA programmām, kas tika pagarinātas saskaņā ar šīs regulas 1. pantu, ņemot vērā šādus nosacījumus:

| a) | šādi izdevumi ir paredzēti attiecīgajā lauku attīstības programmā tiem gadiem, kas iekļauti pārejas laikā; |
| --- | --- |

a)

šādi izdevumi ir paredzēti attiecīgajā lauku attīstības programmā tiem gadiem, kas iekļauti pārejas laikā;

| b) | piemēro attiecīgā pasākuma ELFLA ieguldījuma likmi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1310/2013 I pielikumam un Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 I pielikumam; |
| --- | --- |

b)

piemēro attiecīgā pasākuma ELFLA ieguldījuma likmi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1310/2013 I pielikumam un Deleģētās regulas (ES) Nr. 807/2014 I pielikumam;

| c) | Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 2. punktā minētā sistēma attiecas uz juridiskajām saistībām, ko uzņemas saskaņā ar pasākumiem, kuri atbilst atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 28.–31., 33., 34. un 40. pantu, un attiecīgās darbības ir skaidri noteiktas; un |
| --- | --- |

c)

Regulas (ES) Nr. 1306/2013 67. panta 2. punktā minētā sistēma attiecas uz juridiskajām saistībām, ko uzņemas saskaņā ar pasākumiem, kuri atbilst atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 28.–31., 33., 34. un 40. pantu, un attiecīgās darbības ir skaidri noteiktas; un

| d) | maksājumi par juridiskajām saistībām, kas minētas šā panta c) punktā, tiek veikti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 75. pantā noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

d)

maksājumi par juridiskajām saistībām, kas minētas šā panta c) punktā, tiek veikti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 75. pantā noteiktajā termiņā.

II NODAĻA

Sagatavošanās sabiedrības virzītām vietējām attīstības stratēģijām 2021. un 2022. plānošanas gadā

4. pants

Sabiedrības virzīta vietējā attīstība

Attiecībā uz programmām, kas pagarinātas saskaņā ar šīs regulas 1. pantu, ELFLA var atbalstīt izmaksas spēju veidošanai un sagatavošanas darbībām, ar ko tiek atbalstīta sabiedrības virzītu vietējo stratēģiju izstrāde un turpmākā īstenošana jaunā tiesiskā regulējuma ietvaros.

III NODAĻA

Maksājumtiesības attiecībā uz tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem

5. pants

Galīgās maksājumtiesības

1.   Maksājumtiesības, kas lauksaimniekiem piešķirtas pirms 2020. gada 1. janvāra, par likumīgām un pareizām uzskata no 2021. gada 1. janvāra. To tiesību vērtība, kuras uzskata par likumīgām un pareizām, ir vērtība par 2020. kalendāro gadu, kas ir spēkā 2020. gada 31. decembrī.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalsts, kas ir izmantojusi Regulas (ES) Nr. 1307/2013 24. panta 6. punktā paredzēto iespēju, var, ievērojot lauksaimnieku tiesisko paļāvību, nolemt, ka visas maksājumtiesības, kas piešķirtas pirms 2020. gada 1. janvāra, no minētās dienas uzskata par likumīgām un pareizām. Minētajā gadījumā to tiesību vērtība, kuras uzskata par likumīgām un pareizām, ir 2019. kalendārā gada vērtība, kas ir spēkā 2019. gada 31. decembrī.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neskarot attiecīgos Savienības tiesību aktu pantus, it īpaši Regulas (ES) Nr. 1307/2013 22. panta 5. punktu un 25. panta 12. punktu, par maksājumtiesību vērtību 2020. kalendārajā gadā un turpmāk.

4.   Maksājumtiesībām, kas lauksaimniekiem piešķirtas, pamatojoties uz pieteikumiem, kuros ir faktu kļūdas, 1. un 2. punktu nepiemēro, izņemot gadījumus, kad var pamatoti uzskatīt, ka lauksaimnieks kļūdu atklāt nevarēja.

5.   Šā panta 1. un 2. punkts neskar Komisijas pilnvaras pieņemt Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantā minētos lēmumus par izdevumiem, kas radušies saistībā ar maksājumiem, kuri piešķirti attiecībā uz jebkuru kalendāro gadu līdz 2020. gadam ieskaitot, ja piemēro šā panta 1. punktu, vai līdz 2019. gadam ieskaitot, ja piemēro šā panta 2. punktu.

IV NODAĻA

Pārejas noteikumi, kas attiecas uz lauku attīstību

6. pants

Tādu izdevumu attiecināmība, kas radušies saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, un tādu konkrētu veidu izdevumu attiecināmība, kas radušies saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1698/2005 un (EK) Nr. 1257/1999

Izdevumi, kas saistīti ar juridiskām saistībām pret labuma guvējiem un kas radušies saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013, un tādu konkrētu veidu izdevumi, kas radušies saskaņā ar Padomes Regulām (EK) Nr. 1698/2005 (14) un (EK) Nr. 1257/1999 (15), laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam var būt atbilstīgi finansējuma saņemšanai no ELFLA no 2023. gada 1. janvāra, ievērojot nosacījumus, kas jānosaka saskaņā ar KLP tiesisko regulējumu, kas piemērojams laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam.

14

15

II SADAĻA

Grozījumi

7. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1305/2013

Regulu (ES) Nr. 1305/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 8. panta 1. punkta h) apakšpunktu groza šādi:






  a) | apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | tabulu, kurā saskaņā ar šīs regulas 58. panta 4. punktu un 58.a panta 2. punktu ir norādīts katram gadam plānotais kopējais ELFLA ieguldījums. Minētajā tabulā atsevišķi norāda šīs regulas 58.a panta 2. punktā minētos papildu resursus. Attiecīgā gadījumā minētajā tabulā atsevišķi norāda arī kopējā ELFLA ieguldījumā paredzētās apropriācijas mazāk attīstītajiem reģioniem un līdzekļus, kas pārvietoti uz ELFLA, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1307/2013 7. panta 2. punktu. Plānotais ELFLA gada ieguldījums ir saderīgs ar daudzgadu finanšu shēmu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

regulas 8. panta 1. punkta h) apakšpunktu groza šādi:

a)

apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

tabulu, kurā saskaņā ar šīs regulas 58. panta 4. punktu un 58.a panta 2. punktu ir norādīts katram gadam plānotais kopējais ELFLA ieguldījums. Minētajā tabulā atsevišķi norāda šīs regulas 58.a panta 2. punktā minētos papildu resursus. Attiecīgā gadījumā minētajā tabulā atsevišķi norāda arī kopējā ELFLA ieguldījumā paredzētās apropriācijas mazāk attīstītajiem reģioniem un līdzekļus, kas pārvietoti uz ELFLA, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1307/2013 7. panta 2. punktu. Plānotais ELFLA gada ieguldījums ir saderīgs ar daudzgadu finanšu shēmu;”;

| b) | apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:






  “ii) | tabulu, kurā par katru pasākumu, par katru darbības veidu ar īpašu ELFLA ieguldījuma likmi, par 37. panta 1. punktā un 39.a pantā minēto darbības veidu, par 38. panta 3. punktā un 39. panta 1. punktā minēto darbības veidu –ja dalībvalsts piemēro procentuālo daļu, kas ir mazāka par 30 % – un attiecībā uz tehnisko palīdzību norāda kopējo plānoto Savienības ieguldījumu un piemērojamā ELFLA ieguldījuma likmi. Attiecīgā gadījumā minētajā tabulā atsevišķi norāda ELFLA ieguldījuma likmi mazāk attīstītajiem reģioniem un citiem reģioniem;”; |
| --- | --- | --- |

b)

apakšpunkta ii) punktu aizstāj ar šādu:

“ii)

tabulu, kurā par katru pasākumu, par katru darbības veidu ar īpašu ELFLA ieguldījuma likmi, par 37. panta 1. punktā un 39.a pantā minēto darbības veidu, par 38. panta 3. punktā un 39. panta 1. punktā minēto darbības veidu –ja dalībvalsts piemēro procentuālo daļu, kas ir mazāka par 30 % – un attiecībā uz tehnisko palīdzību norāda kopējo plānoto Savienības ieguldījumu un piemērojamā ELFLA ieguldījuma likmi. Attiecīgā gadījumā minētajā tabulā atsevišķi norāda ELFLA ieguldījuma likmi mazāk attīstītajiem reģioniem un citiem reģioniem;”;

| 2) | regulas 28. panta 5. punktam pievieno šādas daļas:

  “Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko uzņemas no 2021. gada, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka īsāku laikposmu, no viena līdz trim gadiem.
  Ja dalībvalstis saskaņā ar pirmo daļu paredz saistību ikgadēju pagarināšanu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2022. gada pagarinājums nepārsniedz vienu gadu.
  Atkāpjoties no otrās daļas, attiecībā uz jaunām saistībām, ko paredzēts uzņemties 2021. un 2022. gadā, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt laikposmu, kas ir ilgāks par trim gadiem, balstoties uz to, kāda veida saistības tās ir un kādus ar vidi un klimatu saistītus mērķus cenšas sasniegt.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 28. panta 5. punktam pievieno šādas daļas:

“Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko uzņemas no 2021. gada, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka īsāku laikposmu, no viena līdz trim gadiem.

Ja dalībvalstis saskaņā ar pirmo daļu paredz saistību ikgadēju pagarināšanu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2022. gada pagarinājums nepārsniedz vienu gadu.

Atkāpjoties no otrās daļas, attiecībā uz jaunām saistībām, ko paredzēts uzņemties 2021. un 2022. gadā, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt laikposmu, kas ir ilgāks par trim gadiem, balstoties uz to, kāda veida saistības tās ir un kādus ar vidi un klimatu saistītus mērķus cenšas sasniegt.”;

| 3) | regulas 29. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

  “Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko uzņemas no 2021. gada, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka īsāku laikposmu, no viena līdz trim gadiem.
  Ja dalībvalstis saskaņā ar pirmo daļu paredz ikgadēju bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšanas saistību pagarināšanu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2022. gada pagarinājums nepārsniedz vienu gadu.
  Atkāpjoties no otrās daļas, attiecībā uz jaunām saistībām, ko paredzēts uzņemties 2021. un 2022. gadā, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt laikposmu, kas ir ilgāks par trim gadiem, ja ir nodrošināts atbalsts pārejai uz bioloģisko lauksaimniecību.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 29. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

“Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko uzņemas no 2021. gada, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka īsāku laikposmu, no viena līdz trim gadiem.

Ja dalībvalstis saskaņā ar pirmo daļu paredz ikgadēju bioloģiskās lauksaimniecības saglabāšanas saistību pagarināšanu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2022. gada pagarinājums nepārsniedz vienu gadu.

Atkāpjoties no otrās daļas, attiecībā uz jaunām saistībām, ko paredzēts uzņemties 2021. un 2022. gadā, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt laikposmu, kas ir ilgāks par trim gadiem, ja ir nodrošināts atbalsts pārejai uz bioloģisko lauksaimniecību.”;

| 4) | regulas 31. panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “2021. un 2022. gadā attiecībā uz programmām, kas pagarinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/2220 (*) 1. pantu, ja dalībvalstis nav piešķīrušas pakāpeniski samazinātus maksājumus ne ilgāk kā uz četriem gadiem līdz 2020. gadam, minētās dalībvalstis var nolemt turpināt minētos maksājumus līdz 2022. gada beigām, bet ne ilgāk kā kopumā uz četriem gadiem. Tādā gadījumā maksājumi 2021. un 2022. gadā nepārsniedz 25 EUR par hektāru.

  (*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 437, 28.12.2020., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

4)

regulas 31. panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“2021. un 2022. gadā attiecībā uz programmām, kas pagarinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/2220 (*) 1. pantu, ja dalībvalstis nav piešķīrušas pakāpeniski samazinātus maksājumus ne ilgāk kā uz četriem gadiem līdz 2020. gadam, minētās dalībvalstis var nolemt turpināt minētos maksājumus līdz 2022. gada beigām, bet ne ilgāk kā kopumā uz četriem gadiem. Tādā gadījumā maksājumi 2021. un 2022. gadā nepārsniedz 25 EUR par hektāru.

*

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 437, 28.12.2020., 1. lpp.).”;"

*

| 5) | regulas 33. panta 2. punktam pievieno šādas daļas:

  “Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko uzņemas no 2022. gada, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka īsāku laikposmu, no viena līdz trim gadiem.
  Ja dalībvalstis saskaņā ar otro daļu paredz saistību atjaunošanu katru gadu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2022. gada atjaunojums nepārsniedz vienu gadu.
  Atkāpjoties no trešās daļas, attiecībā uz jaunām saistībām, ko paredzēts uzņemties 2021. un 2022. gadā, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt laikposmu, kas ir ilgāks par trim gadiem, balstoties uz to, kāda veida saistības tās ir un kādus ieguvumus dzīvnieku labturības jomā tiecas sasniegt.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 33. panta 2. punktam pievieno šādas daļas:

“Attiecībā uz jaunajām saistībām, ko uzņemas no 2022. gada, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka īsāku laikposmu, no viena līdz trim gadiem.

Ja dalībvalstis saskaņā ar otro daļu paredz saistību atjaunošanu katru gadu pēc sākotnējā laikposma beigām, no 2022. gada atjaunojums nepārsniedz vienu gadu.

Atkāpjoties no trešās daļas, attiecībā uz jaunām saistībām, ko paredzēts uzņemties 2021. un 2022. gadā, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt laikposmu, kas ir ilgāks par trim gadiem, balstoties uz to, kāda veida saistības tās ir un kādus ieguvumus dzīvnieku labturības jomā tiecas sasniegt.”;

| 6) | regulas 38. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Atbalstu saskaņā ar 36. panta 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai, lai segtu zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums, kaitēkļu invāzijas vai pasākumi, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK ir pieņemti, lai izskaustu vai apturētu augu slimību vai kaitēkļu invāziju, vai novērstu vides incidentu, un kas iznīcina vairāk nekā 30 % no attiecīgā lauksaimnieka vidējā produkcijas gada apjoma iepriekšējos trīs gados vai no trīs gadu produkcijas vidējā apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu laikposmu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. Lai aprēķinātu lauksaimnieka produkcijas gada apjomu, var izmantot rādītājus. Izmantotā aprēķināšanas metode ļauj noteikt atsevišķa lauksaimnieka faktiskos zaudējumus attiecīgajā gadā. Dalībvalstis var nolemt samazināt minēto 30 % procentu punktus, tomēr paredzot, ka tie nav mazāki par 20 %.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 38. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Atbalstu saskaņā ar 36. panta 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai, lai segtu zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums, kaitēkļu invāzijas vai pasākumi, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK ir pieņemti, lai izskaustu vai apturētu augu slimību vai kaitēkļu invāziju, vai novērstu vides incidentu, un kas iznīcina vairāk nekā 30 % no attiecīgā lauksaimnieka vidējā produkcijas gada apjoma iepriekšējos trīs gados vai no trīs gadu produkcijas vidējā apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu laikposmu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. Lai aprēķinātu lauksaimnieka produkcijas gada apjomu, var izmantot rādītājus. Izmantotā aprēķināšanas metode ļauj noteikt atsevišķa lauksaimnieka faktiskos zaudējumus attiecīgajā gadā. Dalībvalstis var nolemt samazināt minēto 30 % procentu punktus, tomēr paredzot, ka tie nav mazāki par 20 %.”;

| 7) | regulas 39. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atbalstu saskaņā ar 36. panta 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai tad, ja ienākumu kritums pārsniedz 30 % no atsevišķa lauksaimnieka vidējiem gada ienākumiem iepriekšējo trīs gadu laikposmā vai vidējiem trīs gadu ienākumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu laikposmu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. Regulas 36. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkos ienākumi ir to ieņēmumu summa, kurus lauksaimnieks gūst no tirgus, ieskaitot jebkādu publisko atbalstu un atskaitot resursu izmaksas. Kopfonda maksājumi lauksaimniekiem kompensē mazāk nekā 70 % no zaudētajiem ienākumiem tajā gadā, kad ražotājs kļūst tiesīgs saņemt šo palīdzību. Aprēķinot lauksaimnieka gada ienākumu zaudējumus, var izmantot rādītājus. Dalībvalstis var nolemt samazināt minēto 30 % procentu punktus, tomēr paredzot, ka tie nav mazāki par 20 %.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 39. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atbalstu saskaņā ar 36. panta 1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai tad, ja ienākumu kritums pārsniedz 30 % no atsevišķa lauksaimnieka vidējiem gada ienākumiem iepriekšējo trīs gadu laikposmā vai vidējiem trīs gadu ienākumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu laikposmu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. Regulas 36. panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkos ienākumi ir to ieņēmumu summa, kurus lauksaimnieks gūst no tirgus, ieskaitot jebkādu publisko atbalstu un atskaitot resursu izmaksas. Kopfonda maksājumi lauksaimniekiem kompensē mazāk nekā 70 % no zaudētajiem ienākumiem tajā gadā, kad ražotājs kļūst tiesīgs saņemt šo palīdzību. Aprēķinot lauksaimnieka gada ienākumu zaudējumus, var izmantot rādītājus. Dalībvalstis var nolemt samazināt minēto 30 % procentu punktus, tomēr paredzot, ka tie nav mazāki par 20 %.”;

| 8) | regulas 39.b panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Atbalstu sniedz vienreizēja maksājuma veidā, kas jāsamaksā līdz 2021. gada 31. decembrim, pamatojoties uz atbalsta pieteikumiem, kurus kompetentā iestāde apstiprinājusi līdz 2021. gada 30. jūnijam. Pēc tam Komisija to atmaksā saskaņā ar budžeta apropriācijām un atbilstoši pieejamajam finansējumam. Maksājumu līmeni var diferencēt pa saņēmēju kategorijām saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 39.b panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Atbalstu sniedz vienreizēja maksājuma veidā, kas jāsamaksā līdz 2021. gada 31. decembrim, pamatojoties uz atbalsta pieteikumiem, kurus kompetentā iestāde apstiprinājusi līdz 2021. gada 30. jūnijam. Pēc tam Komisija to atmaksā saskaņā ar budžeta apropriācijām un atbilstoši pieejamajam finansējumam. Maksājumu līmeni var diferencēt pa saņēmēju kategorijām saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.”;

| 9) | regulas 42. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Papildus uzdevumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 34. pantā un Regulas (ES) 2020/2220 4. pantā, vietējās rīcības grupas var veikt arī papilduzdevumus, kurus tām deleģējusi vadošā iestāde un/vai maksājumu aģentūra.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 42. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Papildus uzdevumiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 34. pantā un Regulas (ES) 2020/2220 4. pantā, vietējās rīcības grupas var veikt arī papilduzdevumus, kurus tām deleģējusi vadošā iestāde un/vai maksājumu aģentūra.”;

| 10) | regulas 51. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

  “Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis, kurām Savienības atbalsta lauku attīstībai kopējais apjoms 2014.–2020. gadam, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, ir mazāks par 1 800 miljoniem EUR, pēc to programmu pagarināšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2020/2220 1. pantu var nolemt 5 % no katras lauku attīstības programmas kopējās summas atvēlēt Regulas (EU) Nr. 1303/2013 59. pantā minētajiem uzdevumiem.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 51. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, dalībvalstis, kurām Savienības atbalsta lauku attīstībai kopējais apjoms 2014.–2020. gadam, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, ir mazāks par 1 800 miljoniem EUR, pēc to programmu pagarināšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2020/2220 1. pantu var nolemt 5 % no katras lauku attīstības programmas kopējās summas atvēlēt Regulas (EU) Nr. 1303/2013 59. pantā minētajiem uzdevumiem.”;

| 11) | regulas 58. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

  “Neskarot šā panta 5., 6. un 7. punktu, kopējais maksimālais Savienības atbalsta apjoms lauku attīstībai, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim ir 26 896 831 880 EUR pašreizējās cenās un saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam.”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 58. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:

“Neskarot šā panta 5., 6. un 7. punktu, kopējais maksimālais Savienības atbalsta apjoms lauku attīstībai, ko piešķir saskaņā ar šo regulu, laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim ir 26 896 831 880 EUR pašreizējās cenās un saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam.”;

| b) | 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Lai ņemtu vērā izmaiņas, kas attiecas uz šā panta 4. punktā minēto sadalījumu pa gadiem, ieskaitot šā panta 5. un 6. punktā minētos pārvietojumus un tos pārvedumus, kas izriet no Regulas (ES) 2020/2220 1. panta piemērošanas, lai veiktu tehniskus pielāgojumus, nemainot kopējos piešķīrumus, vai lai ņemtu vērā jebkādas citas izmaiņas, kas ar tiesību aktu paredzētas pēc šīs regulas pieņemšanas, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 83. pantu, lai pārskatītu šīs regulas I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus.”; |
| --- | --- |

b)

7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Lai ņemtu vērā izmaiņas, kas attiecas uz šā panta 4. punktā minēto sadalījumu pa gadiem, ieskaitot šā panta 5. un 6. punktā minētos pārvietojumus un tos pārvedumus, kas izriet no Regulas (ES) 2020/2220 1. panta piemērošanas, lai veiktu tehniskus pielāgojumus, nemainot kopējos piešķīrumus, vai lai ņemtu vērā jebkādas citas izmaiņas, kas ar tiesību aktu paredzētas pēc šīs regulas pieņemšanas, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 83. pantu, lai pārskatītu šīs regulas I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus.”;

| 12) | regulai pievieno šādu pantu:

  “58.a pants
  Resursi Savienības lauksaimniecības nozares un lauku apvidu atveseļošanai

  1.   Saskaņā ar šo pantu Padomes Regulas (ES) 2020/... (“ESAI regula”) (*) 1. panta 2. punkta g) apakšpunktu īsteno ar pasākumiem, kuri saskaņā ar ELFLA ir atbalsttiesīgi, kuru mērķis ir novērst Covid-19 krīzes ietekmi un kuriem no minētās regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta vi) punktā minētās summas paredzētā summa, ievērojot minētās regulas 3. panta 3., 4. un 8. punktu, ir 8 070 486 840 EUR faktiskajās cenās.
  Minēto summu 8 070 486 840 EUR faktiskajās cenās veido ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (**) 21. panta 5. punktu.
  To kā papildu resursus budžeta saistībām saskaņā ar ELFLA 2021. un 2022. gadam papildus kopējiem resursiem, kas izklāstīti šīs regulas 58. pantā, dara pieejamu šādi:






  — | 2021. gads: 2 387 718 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

12)

regulai pievieno šādu pantu:

“58.a pants

Resursi Savienības lauksaimniecības nozares un lauku apvidu atveseļošanai

1.   Saskaņā ar šo pantu Padomes Regulas (ES) 2020/... (“ESAI regula”) (*) 1. panta 2. punkta g) apakšpunktu īsteno ar pasākumiem, kuri saskaņā ar ELFLA ir atbalsttiesīgi, kuru mērķis ir novērst Covid-19 krīzes ietekmi un kuriem no minētās regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta vi) punktā minētās summas paredzētā summa, ievērojot minētās regulas 3. panta 3., 4. un 8. punktu, ir 8 070 486 840 EUR faktiskajās cenās.

Minēto summu 8 070 486 840 EUR faktiskajās cenās veido ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (**) 21. panta 5. punktu.

To kā papildu resursus budžeta saistībām saskaņā ar ELFLA 2021. un 2022. gadam papildus kopējiem resursiem, kas izklāstīti šīs regulas 58. pantā, dara pieejamu šādi:

—

2021. gads: 2 387 718 000 EUR,

| — | 2022. gads: 5 682 768 840 EUR |
| --- | --- |

—

2022. gads: 5 682 768 840 EUR

Šīs regulas, Regulas (ES) Nr. 1306/2013 un Regulas (ES) Nr. 1307/2013 nolūkā minētos papildu resursus uzskata par summām, ar kurām finansē ELFLA pasākumus. Tos uzskata par daļu no šīs regulas 58. panta 1. punktā minētā Savienības lauku attīstības atbalsta kopsummas, kurai tos pieskaita, ja ir atsauce uz Savienības lauku attīstības atbalsta kopsummu. Šā panta 2. punktā un šajā punktā minētajiem papildu resursiem nepiemēro Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. pantu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto papildu resursu sadalījums katrai dalībvalstij pēc šā panta 7. punktā minētās summas atvilkšanas ir izklāstīts Ia pielikumā.

3.   Šā panta 1. punktā minētajiem papildu resursiem nepiemēro procentuālās robežvērtības, kādas kopējam ELFLA ieguldījumam ir lauku attīstības programmā, kas minētas šīs regulas 59. panta 5. un 6. punktā. Tomēr dalībvalstis nodrošina, lai katrā lauku attīstības programmā vismaz tāda pati ELFLA ieguldījuma kopējā daļa, tostarp šā panta 2. punktā minētie papildu resursi, tiktu rezervēta šīs regulas 59. panta 6. punktā minētajiem pasākumiem, ievērojot Regulas (ES) 2020/2220 1. panta 2. punktu.

4.   Vismaz 37 % no šā panta 2. punktā minētajiem papildu resursiem katrā lauku attīstības programmā tiek rezervēti pasākumiem, kas minēti 33. pantā un 59. panta 5. un 6. punktā, un jo īpaši šādiem nolūkiem:

| a) | bioloģiskā lauksaimniecība; |
| --- | --- |

a)

bioloģiskā lauksaimniecība;

| b) | klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, tostarp lauksaimniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana; |
| --- | --- |

b)

klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās tām, tostarp lauksaimniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana;

| c) | augsnes saglabāšana, tostarp augsnes auglības uzlabošana ar oglekļa sekvestrēšanu; |
| --- | --- |

c)

augsnes saglabāšana, tostarp augsnes auglības uzlabošana ar oglekļa sekvestrēšanu;

| d) | ūdens resursu izmantošanas un apsaimniekošanas, tostarp ūdens ekonomijas, uzlabošana; |
| --- | --- |

d)

ūdens resursu izmantošanas un apsaimniekošanas, tostarp ūdens ekonomijas, uzlabošana;

| e) | bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu dzīvotņu izveide, saglabāšana un atjaunošana; |
| --- | --- |

e)

bioloģiskajai daudzveidībai labvēlīgu dzīvotņu izveide, saglabāšana un atjaunošana;

| f) | pesticīdu un pretmikrobu līdzekļu lietošanas radīto risku un seku samazināšana; |
| --- | --- |

f)

pesticīdu un pretmikrobu līdzekļu lietošanas radīto risku un seku samazināšana;

| g) | dzīvnieku labturība; |
| --- | --- |

g)

dzīvnieku labturība;

| h) | iniciatīvas LEADER sadarbības pasākumi. |
| --- | --- |

h)

iniciatīvas LEADER sadarbības pasākumi.

5.   Vismaz 55 % no šā panta 2. punktā minētajiem papildu resursiem katrā lauku attīstības programmā tiek rezervēti pasākumiem, kas minēti 17., 19., 20. un 35. pantā, ar noteikumu, ka šādus pasākumus lauku attīstības programmās izmanto, lai veicinātu ekonomisko un sociālo attīstību lauku apvidos un sekmētu noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanu, cita starpā saskaņā ar šajā regulā noteiktajiem lauksaimniecības, vides un klimata mērķiem, un jo īpaši, lai sekmētu:

| a) | īsas piegādes ķēdes un vietējos tirgus; |
| --- | --- |

a)

īsas piegādes ķēdes un vietējos tirgus;

| b) | resursu efektivitāti, tostarp precīzu un viedu lauksaimniecību, inovāciju, ražošanas iekārtu un aprīkojuma digitalizāciju un modernizāciju; |
| --- | --- |

b)

resursu efektivitāti, tostarp precīzu un viedu lauksaimniecību, inovāciju, ražošanas iekārtu un aprīkojuma digitalizāciju un modernizāciju;

| c) | darba drošības apstākļus; |
| --- | --- |

c)

darba drošības apstākļus;

| d) | atjaunojamo energoresursu enerģiju, aprites ekonomiku un bioekonomiku; |
| --- | --- |

d)

atjaunojamo energoresursu enerģiju, aprites ekonomiku un bioekonomiku;

| e) | piekļuvi kvalitatīvām IKT lauku apvidos. |
| --- | --- |

e)

piekļuvi kvalitatīvām IKT lauku apvidos.

Piešķirot šā panta 2. punktā minētos papildu resursus, dalībvalstis var nolemt atkāpties no šā punkta pirmajā daļā noteiktās procentuālās robežvērtības par tik, cik tas ir nepieciešams, lai ievērotu Regulas (ES) 2020/2220 1. panta 2. punktā noteikto regresa nepieļaušanas principu. Tomēr dalībvalstis tā vietā var nolemt atkāpties no minētā regresa nepieļaušanas principa par tik, cik tas ir nepieciešams, lai ievērotu šā punkta pirmajā daļā noteikto procentuālo robežvērtību.

6.   Pēc dalībvalstu iniciatīvas līdz 4 % no šā panta 2. punktā minētajiem kopējiem papildu resursiem var piešķirt tehniskajai palīdzībai lauku attīstības programmās saskaņā ar 51. panta 2. punktu. Minētā procentuālā robežvērtība var būt 5 % tām dalībvalstīm, uz kurām attiecas 51. panta 2. punkta ceturtā daļa.

7.   Līdz 0,25 % no šā panta 1. punktā minētajiem kopējiem papildu resursiem var piešķirt tehniskajai palīdzībai saskaņā ar 51. panta 1. punktu.

8.   Budžeta saistības, kas attiecas uz šā panta 1. un 2. punktā minētajiem papildu resursiem, katrā lauku attīstības programmā nosaka atsevišķi no 58. panta 4. punktā minētā piešķīruma.

9.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajiem kopējiem papildu resursiem nepiemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 20., 21. un 22. pantu.

(*)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433, 22.12.2020., 23. lpp.)."

*

(**)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).”;"

**

| 13) | regulas 59. pantu groza šādi:






  a) | panta 4. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:






  “ea) | 100 % darbībām, kas saņem finansējumu no 58.a panta 1. punktā minētajiem papildu resursiem. Dalībvalstis var noteikt vienotu, īpašu ELFLA ieguldījuma likmi, kas piemērojama visām minētajām darbībām;”; |
| --- | --- | --- | --- |

13)

regulas 59. pantu groza šādi:

a)

panta 4. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“ea)

100 % darbībām, kas saņem finansējumu no 58.a panta 1. punktā minētajiem papildu resursiem. Dalībvalstis var noteikt vienotu, īpašu ELFLA ieguldījuma likmi, kas piemērojama visām minētajām darbībām;”;

| b) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Vismaz 5 % un – attiecībā uz Horvātiju – 2,5 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā ir rezervēti LEADER un sabiedrības virzītai vietējai attīstībai, kas minēta Regulas (ES) 2020/2220 4. pantā.
  Ja dalībvalstis izmanto Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta sestajā vai septītajā daļā paredzēto iespēju, šā punkta pirmajā daļā noteikto procentuālo daļu piemēro kopējam ELFLA ieguldījumam lauku attīstības programmā bez papildu atbalsta, kas darīts pieejams saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta sesto vai septīto daļu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Vismaz 5 % un – attiecībā uz Horvātiju – 2,5 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā ir rezervēti LEADER un sabiedrības virzītai vietējai attīstībai, kas minēta Regulas (ES) 2020/2220 4. pantā.

Ja dalībvalstis izmanto Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta sestajā vai septītajā daļā paredzēto iespēju, šā punkta pirmajā daļā noteikto procentuālo daļu piemēro kopējam ELFLA ieguldījumam lauku attīstības programmā bez papildu atbalsta, kas darīts pieejams saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013 14. panta 1. punkta sesto vai septīto daļu.”;

| c) | regulas 6.a punktu aizstāj ar šādu:

  “6.a   ELFLA atbalsts, ko sniedz saskaņā ar 39.b pantu, nepārsniedz 2 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā 2014. līdz 2020. gadam, kā noteikts I pielikuma Pirmajā daļā.”; |
| --- | --- |

c)

regulas 6.a punktu aizstāj ar šādu:

“6.a   ELFLA atbalsts, ko sniedz saskaņā ar 39.b pantu, nepārsniedz 2 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā 2014. līdz 2020. gadam, kā noteikts I pielikuma Pirmajā daļā.”;

| 14) | regulas 75. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalsts līdz 2016. gada 30. jūnijam un līdz katra nākamā gada 30. jūnijam, ieskaitot 2026. gadu, iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par lauku attīstības programmas izpildi iepriekšējā kalendārā gadā. Ziņojums, kas iesniegts 2016. gadā, ir par 2014. un 2015. kalendāro gadu.”; |
| --- | --- |

14)

regulas 75. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalsts līdz 2016. gada 30. jūnijam un līdz katra nākamā gada 30. jūnijam, ieskaitot 2026. gadu, iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par lauku attīstības programmas izpildi iepriekšējā kalendārā gadā. Ziņojums, kas iesniegts 2016. gadā, ir par 2014. un 2015. kalendāro gadu.”;

| 15) | regulas 78. pantu aizstāj ar šādu:

  “Dalībvalstis 2026. gadā sagatavo ex post novērtējuma ziņojumu par katru no to lauku attīstības programmām. Minēto ziņojumu iesniedz Komisijai līdz 2026. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

15)

regulas 78. pantu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalstis 2026. gadā sagatavo ex post novērtējuma ziņojumu par katru no to lauku attīstības programmām. Minēto ziņojumu iesniedz Komisijai līdz 2026. gada 31. decembrim.”;

ex post

| 16) | regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu; |
| --- | --- |

16)

regulas I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;

| 17) | regulai tiek pievienots jauns II pielikums, kāds tas ir izklāstīts šīs regulas II pielikumā; |
| --- | --- |

17)

regulai tiek pievienots jauns II pielikums, kāds tas ir izklāstīts šīs regulas II pielikumā;

| 18) | regulas II pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 17. panta 3. punkta “Ieguldījumi materiālajos aktīvos” ceturto sleju groza šādi:






  i) | punkta 6. rindu aizstāj ar šādu:

  “No atbilstīgo ieguldījumu apjoma citos reģionos
  Minētās likmes var palielināt vēl par ne vairāk kā 35 procentpunktiem attiecībā uz finansēšanas darījumiem, kurus veic no 58.a panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem, kas veicina noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanu, ar noteikumu, ka šāds atbalsts nepārsniedz 75 %, un vēl par 20 procentpunktiem – ar noteikumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, – šādiem nolūkiem:






  — | gados jauniem lauksaimniekiem, kā definēts šajā regulā, vai kas saimniecību jau ir izveidojuši piecus gadus pirms pieteikšanās atbalstam, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18)

regulas II pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 17. panta 3. punkta “Ieguldījumi materiālajos aktīvos” ceturto sleju groza šādi:

i)

punkta 6. rindu aizstāj ar šādu:

“No atbilstīgo ieguldījumu apjoma citos reģionos

Minētās likmes var palielināt vēl par ne vairāk kā 35 procentpunktiem attiecībā uz finansēšanas darījumiem, kurus veic no 58.a panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem, kas veicina noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanu, ar noteikumu, ka šāds atbalsts nepārsniedz 75 %, un vēl par 20 procentpunktiem – ar noteikumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, – šādiem nolūkiem:

—

gados jauniem lauksaimniekiem, kā definēts šajā regulā, vai kas saimniecību jau ir izveidojuši piecus gadus pirms pieteikšanās atbalstam,

| — | kolektīviem ieguldījumiem un integrētiem projektiem, tostarp tiem, kas saistīti ar ražotāju organizāciju apvienošanos, |
| --- | --- |

—

kolektīviem ieguldījumiem un integrētiem projektiem, tostarp tiem, kas saistīti ar ražotāju organizāciju apvienošanos,

| — | regulas 32. pantā minētajiem apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi un citi specifiski ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

regulas 32. pantā minētajiem apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi un citi specifiski ierobežojumi,

| — | darbībām, ko atbalsta EIP satvarā, |
| --- | --- |

—

darbībām, ko atbalsta EIP satvarā,

| — | ieguldījumiem, kas saistīti ar darbībām saskaņā ar 28. un 29. pantu.”; |
| --- | --- |

—

ieguldījumiem, kas saistīti ar darbībām saskaņā ar 28. un 29. pantu.”;

| ii) | punkta 11. rindu aizstāj ar šādu:

  “No atbilstīgo ieguldījumu apjoma citos reģionos
  Minētās likmes var palielināt vēl par ne vairāk kā 35 procentpunktiem attiecībā uz finansēšanas darījumiem, kurus veic no 58.a panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem, kas veicina noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanu, ar noteikumu, ka šāds atbalsts nepārsniedz 75 %, un vēl par 20 procentpunktiem – ar noteikumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, – darbībām, kuras atbalsta no EIP, vai tādām darbībām, kas ir saistītas ar saistītas ar ražotāju organizāciju apvienošanos.”; |
| --- | --- |

ii)

punkta 11. rindu aizstāj ar šādu:

“No atbilstīgo ieguldījumu apjoma citos reģionos

Minētās likmes var palielināt vēl par ne vairāk kā 35 procentpunktiem attiecībā uz finansēšanas darījumiem, kurus veic no 58.a panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem, kas veicina noturīgu, ilgtspējīgu un digitālu ekonomikas atveseļošanu, ar noteikumu, ka šāds atbalsts nepārsniedz 75 %, un vēl par 20 procentpunktiem – ar noteikumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, – darbībām, kuras atbalsta no EIP, vai tādām darbībām, kas ir saistītas ar saistītas ar ražotāju organizāciju apvienošanos.”;

| b) | regulas II pielikuma 19. panta 6. punkta “Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība” ceturtās slejas 1. rindu aizstāj ar šādu:

  “Vienam gados jaunam lauksaimniekam saskaņā ar 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu
  Minēto summu var palielināt par papildu maksimālo summu 30 000 EUR, ja finansēšanas darījumus veic no 58.a panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem.” |
| --- | --- |

b)

regulas II pielikuma 19. panta 6. punkta “Lauku saimniecību un darījumdarbības attīstība” ceturtās slejas 1. rindu aizstāj ar šādu:

“Vienam gados jaunam lauksaimniekam saskaņā ar 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu

Minēto summu var palielināt par papildu maksimālo summu 30 000 EUR, ja finansēšanas darījumus veic no 58.a panta 1. punktā minētajiem līdzekļiem.”

8. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1306/2013

Regulu (ES) Nr. 1306/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 25. pantam pievieno šādu daļu:

  “Rezerves summa katram gadam 2021. un 2022. gadā ir 400 miljoni EUR (2011. gada cenās), un to iekļauj daudzgadu finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijā, kā noteikts Padomes Regulas (ES) 2020/2093 (*) [DFS] pielikumā.

  (*)  Padomes Regula (ES) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433, 22.12.2020., 11. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

regulas 25. pantam pievieno šādu daļu:

“Rezerves summa katram gadam 2021. un 2022. gadā ir 400 miljoni EUR (2011. gada cenās), un to iekļauj daudzgadu finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijā, kā noteikts Padomes Regulas (ES) 2020/2093 (*) [DFS] pielikumā.

*

(*)  Padomes Regula (ES) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433, 22.12.2020., 11. lpp.).”;"

*

| 2) | regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:

  “33. pants
  Budžeta saistības
  Savienības budžetā paredzētajām saistībām attiecībā uz lauku attīstības programmām piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 76. pantu un attiecīgā gadījumā saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/2220 (*) 2. panta 2. punktu.


  (*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 437, 28.12.2020., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

regulas 33. pantu aizstāj ar šādu:

“33. pants

Budžeta saistības

Savienības budžetā paredzētajām saistībām attiecībā uz lauku attīstības programmām piemēro Regulas (ES) Nr. 1303/2013 76. pantu un attiecīgā gadījumā saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/2220 (*) 2. panta 2. punktu.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2220 (2020. gada 23. decembris), ar ko nosaka dažus pārejas noteikumus atbalstam no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2021. un 2022. gadā un ar ko attiecībā uz līdzekļiem un piemērošanu 2021. un 2022. gadā groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1307/2013, un attiecībā uz līdzekļiem un šāda atbalsta sadalījumu 2021. un 2022. gadā groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (OV L 437, 28.12.2020., 1. lpp.).”;"

*

| 3) | regulas 35. pantam pievieno šādu punktu:

  “5.   Programmām, kas ir pagarinātas saskaņā ar Regulas (ES) 2020/2220 1. pantu, priekšfinansējums netiek piešķirts 2021. un 2022. gada piešķīrumam vai papildu resursiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 58.a panta 1. un 2. punktā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 35. pantam pievieno šādu punktu:

“5.   Programmām, kas ir pagarinātas saskaņā ar Regulas (ES) 2020/2220 1. pantu, priekšfinansējums netiek piešķirts 2021. un 2022. gada piešķīrumam vai papildu resursiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 58.a panta 1. un 2. punktā.”;

| 4) | regulas 36. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

  “Pirmās daļas b) apakšpunktu mutatis mutandis piemēro papildu resursiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 58.a pantā.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 36. panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

“Pirmās daļas b) apakšpunktu mutatis mutandis piemēro papildu resursiem, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1305/2013 58.a pantā.”;

mutatis mutandis

| 5) | regulas 37. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Kad Komisija ir saņēmusi pēdējo gada progresa ziņojumu par lauku attīstības programmas īstenošanu, atkarībā no līdzekļu pieejamības tā veic atlikuma maksājumu, pamatojoties uz spēkā esošo finanšu plānu, attiecīgās lauku attīstības programmas pēdējā izpildes gada pārskatiem un attiecīgo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu. Šos pārskatus Komisijai iesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc izdevumu atbilstīguma galīgā datuma, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktā un attiecīgā gadījumā saistībā ar Regulas (ES) 2020/2220 2. panta 2. punktu, un tie aptver izdevumus, ko maksājumu aģentūra veikusi līdz izdevumu atbilstīguma galīgajam datumam.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 37. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Kad Komisija ir saņēmusi pēdējo gada progresa ziņojumu par lauku attīstības programmas īstenošanu, atkarībā no līdzekļu pieejamības tā veic atlikuma maksājumu, pamatojoties uz spēkā esošo finanšu plānu, attiecīgās lauku attīstības programmas pēdējā izpildes gada pārskatiem un attiecīgo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu. Šos pārskatus Komisijai iesniedz ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc izdevumu atbilstīguma galīgā datuma, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktā un attiecīgā gadījumā saistībā ar Regulas (ES) 2020/2220 2. panta 2. punktu, un tie aptver izdevumus, ko maksājumu aģentūra veikusi līdz izdevumu atbilstīguma galīgajam datumam.”;

| 6) | regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Budžeta saistību daļa, kas joprojām ir spēkā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktā minētajā izdevumu atbilstīguma galīgajā datumā, attiecīgā gadījumā to piemērojot saistībā ar Regulas (ES) 2020/2220 2. panta 2. punktu, un par kuru sešu mēnešu laikā pēc minētā datuma nav saņemta izdevumu deklarācija, tiek automātiski atcelta.” |
| --- | --- |

6)

regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Budžeta saistību daļa, kas joprojām ir spēkā Regulas (ES) Nr. 1303/2013 65. panta 2. punktā minētajā izdevumu atbilstīguma galīgajā datumā, attiecīgā gadījumā to piemērojot saistībā ar Regulas (ES) 2020/2220 2. panta 2. punktu, un par kuru sešu mēnešu laikā pēc minētā datuma nav saņemta izdevumu deklarācija, tiek automātiski atcelta.”

9. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1307/2013

Regulu (ES) Nr. 1307/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 11. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim attiecībā uz 2021. gadu un līdz 2021. gada 1. augustam attiecībā uz 2022. gadu paziņo Komisijai par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, un par jebkuru paredzamo samazināšanas rezultātu.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 11. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim attiecībā uz 2021. gadu un līdz 2021. gada 1. augustam attiecībā uz 2022. gadu paziņo Komisijai par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, un par jebkuru paredzamo samazināšanas rezultātu.”;

| 2) | regulas 14. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis var nolemt darīt pieejamus kā papildu atbalstu, ko 2022. un 2023. finanšu gadā finansē no ELFLA, līdz 15 % no valsts gada maksimālajiem apjomiem 2021. un 2022. kalendārajam gadam, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama tiešo maksājumu piešķiršanai. Minēto lēmumu Komisijai paziņo līdz 2021. gada 19. februārim attiecībā uz 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam attiecībā uz 2022. kalendāro gadu, un tajā norāda izvēlēto procentuālo daļu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 14. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis var nolemt darīt pieejamus kā papildu atbalstu, ko 2022. un 2023. finanšu gadā finansē no ELFLA, līdz 15 % no valsts gada maksimālajiem apjomiem 2021. un 2022. kalendārajam gadam, kā noteikts šīs regulas II pielikumā. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama tiešo maksājumu piešķiršanai. Minēto lēmumu Komisijai paziņo līdz 2021. gada 19. februārim attiecībā uz 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam attiecībā uz 2022. kalendāro gadu, un tajā norāda izvēlēto procentuālo daļu.”;

| b) | panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis, kuras nepieņem 1. punkta septītajā daļā minēto lēmumu par 2022. un 2023. finanšu gadu, var nolemt kā tiešos maksājumus darīt pieejamus līdz 15 % vai – Bulgārijas, Igaunijas, Spānijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas gadījumā – līdz 25 % no summas, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuri pieņemti pēc Padomes Regulas (ES) 2020/2093 (*) [DFS] pieņemšanas, piešķirta atbalstam, ko finansē no ELFLA 2022. finanšu gadā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un 2023. finanšu gadā. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama atbalstam, ko finansē no ELFLA. Minēto lēmumu Komisijai paziņo līdz 2021. gada 19. februārim attiecībā uz 2022. finanšu gadu un līdz 2021. gada 1. augustam attiecībā uz 2023. finanšu gadu, un tajā norāda izvēlēto procentuālo daļu.

  (*)  Padomes Regula (ES) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433, 22.12.2020., 11. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis, kuras nepieņem 1. punkta septītajā daļā minēto lēmumu par 2022. un 2023. finanšu gadu, var nolemt kā tiešos maksājumus darīt pieejamus līdz 15 % vai – Bulgārijas, Igaunijas, Spānijas, Latvijas, Lietuvas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas, Somijas un Zviedrijas gadījumā – līdz 25 % no summas, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuri pieņemti pēc Padomes Regulas (ES) 2020/2093 (*) [DFS] pieņemšanas, piešķirta atbalstam, ko finansē no ELFLA 2022. finanšu gadā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un 2023. finanšu gadā. Rezultātā attiecīgā summa vairs nav pieejama atbalstam, ko finansē no ELFLA. Minēto lēmumu Komisijai paziņo līdz 2021. gada 19. februārim attiecībā uz 2022. finanšu gadu un līdz 2021. gada 1. augustam attiecībā uz 2023. finanšu gadu, un tajā norāda izvēlēto procentuālo daļu.

*

(*)  Padomes Regula (ES) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433, 22.12.2020., 11. lpp.).”;"

*

| 3) | regulas 22. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Katrai dalībvalstij summu, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, var palielināt, nepārsniedzot 3 % no atbilstīgā valsts gada maksimālā apjoma, kas noteikts II pielikumā, atņemot 47. panta 1. punkta piemērošanas rezultātā gūto summu par konkrēto gadu. Ja dalībvalsts piemēro šādu palielinājumu, Komisija minēto palielinājumu ņem vērā, nosakot pamata maksājuma shēmas valsts gada maksimālo apjomu saskaņā ar šā panta 1. punktu. Šajā nolūkā dalībvalstis līdz 2014. gada 1. augustam informē Komisiju par gada procentuālo daļu, par kādu summa, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, ir jāpalielina. Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim paziņo Komisijai par gada procentuālo daļu, par kuru apmērs, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta pirmo daļu, palielināms 2021. un 2022. kalendārajā gadā.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 22. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Katrai dalībvalstij summu, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, var palielināt, nepārsniedzot 3 % no atbilstīgā valsts gada maksimālā apjoma, kas noteikts II pielikumā, atņemot 47. panta 1. punkta piemērošanas rezultātā gūto summu par konkrēto gadu. Ja dalībvalsts piemēro šādu palielinājumu, Komisija minēto palielinājumu ņem vērā, nosakot pamata maksājuma shēmas valsts gada maksimālo apjomu saskaņā ar šā panta 1. punktu. Šajā nolūkā dalībvalstis līdz 2014. gada 1. augustam informē Komisiju par gada procentuālo daļu, par kādu summa, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, ir jāpalielina. Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim paziņo Komisijai par gada procentuālo daļu, par kuru apmērs, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta pirmo daļu, palielināms 2021. un 2022. kalendārajā gadā.”;

| b) | panta 5. punktam pievieno šādu daļu:

  “2021. un 2022. kalendārajam gadam, ja dalībvalsts maksimālais apjoms, ko Komisija noteikusi saskaņā ar šā panta 1. punktu, atšķiras no iepriekšējā gada maksimālā apjoma tāpēc, ka mainījusies II pielikumā noteiktā summa, vai tāpēc, ka attiecīgā dalībvalsts pieņēmusi lēmumu saskaņā ar šo pantu, 14. panta 1. vai 2. punktu, 42. panta 1. punktu, 49. panta 1. punktu, 51. panta 1. punktu vai 53. pantu, minētā dalībvalsts lineāri samazina vai palielina visu maksājumtiesību vērtību un/vai samazina vai palielina valsts rezervi vai reģionālās rezerves, lai nodrošinātu atbilstību šā panta 4. punktam.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. punktam pievieno šādu daļu:

“2021. un 2022. kalendārajam gadam, ja dalībvalsts maksimālais apjoms, ko Komisija noteikusi saskaņā ar šā panta 1. punktu, atšķiras no iepriekšējā gada maksimālā apjoma tāpēc, ka mainījusies II pielikumā noteiktā summa, vai tāpēc, ka attiecīgā dalībvalsts pieņēmusi lēmumu saskaņā ar šo pantu, 14. panta 1. vai 2. punktu, 42. panta 1. punktu, 49. panta 1. punktu, 51. panta 1. punktu vai 53. pantu, minētā dalībvalsts lineāri samazina vai palielina visu maksājumtiesību vērtību un/vai samazina vai palielina valsts rezervi vai reģionālās rezerves, lai nodrošinātu atbilstību šā panta 4. punktam.”;

| 4) | regulas 23. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis, kas piemēro 1. punkta pirmo daļu, līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu paziņo Komisijai par 2. un 3. punktā minētajiem lēmumiem.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 23. panta 6. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis, kas piemēro 1. punkta pirmo daļu, līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu paziņo Komisijai par 2. un 3. punktā minētajiem lēmumiem.”;

| 5) | regulas 25. pantam pievieno šādus punktus:

  “11.   Pēc 22. panta 5. punktā minētās korekcijas piemērošanas dalībvalstis, kas ir izmantojušas šā panta 4. punktā paredzēto atkāpi, var nolemt 2020. gadā palielināt valsts vai reģionālās vienības vērtību attiecībā uz tām maksājumtiesībām, kas lauksaimnieku turējumā ir 2019. gada 31. decembrī un kuru vērtība ir zemāka par valsts vai reģionālo vienības vērtību, ko 2020. gadā aprēķina saskaņā ar šā punkta otro daļu. Palielinājumu aprēķina, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | palielinājuma aprēķināšanas metode, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, pamatojas uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 25. pantam pievieno šādus punktus:

“11.   Pēc 22. panta 5. punktā minētās korekcijas piemērošanas dalībvalstis, kas ir izmantojušas šā panta 4. punktā paredzēto atkāpi, var nolemt 2020. gadā palielināt valsts vai reģionālās vienības vērtību attiecībā uz tām maksājumtiesībām, kas lauksaimnieku turējumā ir 2019. gada 31. decembrī un kuru vērtība ir zemāka par valsts vai reģionālo vienības vērtību, ko 2020. gadā aprēķina saskaņā ar šā punkta otro daļu. Palielinājumu aprēķina, ievērojot šādus nosacījumus:

a)

palielinājuma aprēķināšanas metode, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, pamatojas uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem;

| b) | lai finansētu palielinājumu, pilnībā vai daļēji samazina tās 2019. gada 31. decembrī lauksaimnieku īpašumā esošās vai nomātās maksājumtiesības, kuru vērtība ir augstāka par valsts vai reģionālo vienības vērtību 2020. gadā, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta otro daļu; minēto samazinājumu piemēro starpībai starp šo tiesību vērtību un valsts vai reģionālo vienības vērtību 2020. gadā; minētā samazinājuma piemērošana pamatojas uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas var ietvert maksimālā samazinājuma noteikšanu.
  Šā punkta pirmajā daļā minēto valsts vai reģionālo vienības vērtību 2020. gadā aprēķina, pamata maksājuma shēmas valsts vai reģiona maksimālo apjomu, kas 2020. gadam noteikts saskaņā ar 22. panta 1. punktu vai 23. panta 2. punktu, dalot ar 2019. gada 31. decembrī lauksaimnieku īpašumā esošo vai nomāto maksājumtiesību skaitu, atskaitot valsts vai reģionālo rezervju summu.
  Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstis, kas ir izmantojušas šā panta 4. punktā paredzēto atkāpi, var nolemt saglabāt to maksājumtiesību vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar minēto punktu un kam piemēro 22. panta 5. punktā minēto korekciju.
  Dalībvalstis laikus informē lauksaimniekus par viņu maksājumtiesību vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar šo punktu. |
| --- | --- |

b)

lai finansētu palielinājumu, pilnībā vai daļēji samazina tās 2019. gada 31. decembrī lauksaimnieku īpašumā esošās vai nomātās maksājumtiesības, kuru vērtība ir augstāka par valsts vai reģionālo vienības vērtību 2020. gadā, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta otro daļu; minēto samazinājumu piemēro starpībai starp šo tiesību vērtību un valsts vai reģionālo vienības vērtību 2020. gadā; minētā samazinājuma piemērošana pamatojas uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, kas var ietvert maksimālā samazinājuma noteikšanu.

Šā punkta pirmajā daļā minēto valsts vai reģionālo vienības vērtību 2020. gadā aprēķina, pamata maksājuma shēmas valsts vai reģiona maksimālo apjomu, kas 2020. gadam noteikts saskaņā ar 22. panta 1. punktu vai 23. panta 2. punktu, dalot ar 2019. gada 31. decembrī lauksaimnieku īpašumā esošo vai nomāto maksājumtiesību skaitu, atskaitot valsts vai reģionālo rezervju summu.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstis, kas ir izmantojušas šā panta 4. punktā paredzēto atkāpi, var nolemt saglabāt to maksājumtiesību vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar minēto punktu un kam piemēro 22. panta 5. punktā minēto korekciju.

Dalībvalstis laikus informē lauksaimniekus par viņu maksājumtiesību vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar šo punktu.

12.   Dalībvalstis var nolemt piemērot turpmāku iekšējo konverģenci par 2021. un 2022. kalendāro gadu, attiecīgajam gadam piemērojot 11. punktu.”;

| 6) | regulas 29. pantam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim par 2020. un 2021. kalendāro gadu paziņo Komisijai savus 25. panta 11. un 12. punktā minētos lēmumus.
  Dalībvalstis līdz 2021. gada 1. augustam paziņo Komisijai savu 25. panta 12. punktā minēto lēmumu par 2022. kalendāro gadu.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 29. pantam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim par 2020. un 2021. kalendāro gadu paziņo Komisijai savus 25. panta 11. un 12. punktā minētos lēmumus.

Dalībvalstis līdz 2021. gada 1. augustam paziņo Komisijai savu 25. panta 12. punktā minēto lēmumu par 2022. kalendāro gadu.”;

| 7) | regulas 30. panta 8. punktam pievieno šādu daļu:

  “Attiecībā uz piešķīrumiem no valsts rezerves vai reģionālajām rezervēm 2021. un 2022. gadā rezerves summu, kas izslēdzama saskaņā ar šā punkta otro daļu, koriģē saskaņā ar 22. panta 5. punkta otro daļu. Piešķīrumiem no valsts rezerves vai reģionālajām rezervēm 2021.un 2022. gadā nepiemēro šā punkta trešo daļu.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 30. panta 8. punktam pievieno šādu daļu:

“Attiecībā uz piešķīrumiem no valsts rezerves vai reģionālajām rezervēm 2021. un 2022. gadā rezerves summu, kas izslēdzama saskaņā ar šā punkta otro daļu, koriģē saskaņā ar 22. panta 5. punkta otro daļu. Piešķīrumiem no valsts rezerves vai reģionālajām rezervēm 2021.un 2022. gadā nepiemēro šā punkta trešo daļu.”;

| 8) | regulas 36. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis, kas 2020. gadā piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, turpina to piemērot pēc 2020. gada 31. decembra.”; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 36. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis, kas 2020. gadā piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, turpina to piemērot pēc 2020. gada 31. decembra.”;

| b) | panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Katrai dalībvalstij summu, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, var palielināt, nepārsniedzot 3 % no atbilstīgā valsts gada maksimālā apjoma, kas noteikts II pielikumā, atskaitot 47. panta 1. punkta piemērošanas rezultātā gūto summu par konkrēto gadu. Ja dalībvalsts piemēro šādu palielinājumu, Komisija minēto palielinājumu ņem vērā, nosakot vienotā platībmaksājuma shēmas valsts gada maksimālo apjomu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu. Šajā nolūkā dalībvalstis līdz 2018. gada 31. janvārim informē Komisiju par gada procentuālo daļu, par kādu summa, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, ir jāpalielina katru kalendāro gadu no 2018. gada. Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim paziņo Komisijai par gada procentuālo daļu, par kuru apmērs, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta pirmo daļu, palielināms 2021. un 2022. kalendārajam gadam.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Katrai dalībvalstij summu, kas aprēķināta saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, var palielināt, nepārsniedzot 3 % no atbilstīgā valsts gada maksimālā apjoma, kas noteikts II pielikumā, atskaitot 47. panta 1. punkta piemērošanas rezultātā gūto summu par konkrēto gadu. Ja dalībvalsts piemēro šādu palielinājumu, Komisija minēto palielinājumu ņem vērā, nosakot vienotā platībmaksājuma shēmas valsts gada maksimālo apjomu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu. Šajā nolūkā dalībvalstis līdz 2018. gada 31. janvārim informē Komisiju par gada procentuālo daļu, par kādu summa, kas aprēķināta saskaņā ar šā panta 1. punktu, ir jāpalielina katru kalendāro gadu no 2018. gada. Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim paziņo Komisijai par gada procentuālo daļu, par kuru apmērs, kas aprēķināts saskaņā ar šā panta pirmo daļu, palielināms 2021. un 2022. kalendārajam gadam.”;

| 9) | regulas 37. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis, kuras laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam piešķir pārejas posma valsts atbalstu, var izlemt 2021.un 2022. gadā piešķirt pārejas posma valsts atbalstu.”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 37. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis, kuras laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam piešķir pārejas posma valsts atbalstu, var izlemt 2021.un 2022. gadā piešķirt pārejas posma valsts atbalstu.”;

| b) | panta 4. punktā sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “– | 50 % 2020., 2021. un 2022. gadā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktā sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:

“–

50 % 2020., 2021. un 2022. gadā.”;

| 10) | regulas 41. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Dalībvalstis var līdz katra konkrētā gada 1. augustam nolemt no nākamā gada piešķirt ikgadēju maksājumu lauksaimniekiem, kuri ir tiesīgi saņemt maksājumu saskaņā ar 1. nodaļas 1., 2., 3. un 5. iedaļā minēto pamata maksājuma shēmu vai saskaņā ar 1. nodaļas 4. iedaļā minēto vienotā platībmaksājuma shēmu (“pārdalošais maksājums”). Dalībvalstis var pieņemt šādu lēmumu līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu. Dalībvalstis, kuras jau piemēro pārdalošo maksājumu, var pārskatīt savu lēmumu piešķirt šādu maksājumu vai shēmas nosacījumus līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu.
  Dalībvalstis līdz pirmajā daļā minētajai dienai informē Komisiju par jebkuru šādu lēmumu.”; |
| --- | --- |

10)

regulas 41. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis var līdz katra konkrētā gada 1. augustam nolemt no nākamā gada piešķirt ikgadēju maksājumu lauksaimniekiem, kuri ir tiesīgi saņemt maksājumu saskaņā ar 1. nodaļas 1., 2., 3. un 5. iedaļā minēto pamata maksājuma shēmu vai saskaņā ar 1. nodaļas 4. iedaļā minēto vienotā platībmaksājuma shēmu (“pārdalošais maksājums”). Dalībvalstis var pieņemt šādu lēmumu līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu. Dalībvalstis, kuras jau piemēro pārdalošo maksājumu, var pārskatīt savu lēmumu piešķirt šādu maksājumu vai shēmas nosacījumus līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu.

Dalībvalstis līdz pirmajā daļā minētajai dienai informē Komisiju par jebkuru šādu lēmumu.”;

| 11) | regulas 42. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu informē Komisiju par pirmajā daļā minēto procentuālo daļu.”; |
| --- | --- |

11)

regulas 42. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu informē Komisiju par pirmajā daļā minēto procentuālo daļu.”;

| 12) | regulas 49. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis, kuras 2020. kalendārajā gadā piešķir maksājumus saskaņā ar 48. pantu, līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu informē Komisiju par pirmajā daļā minēto procentuālo daļu.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 49. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis, kuras 2020. kalendārajā gadā piešķir maksājumus saskaņā ar 48. pantu, līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu informē Komisiju par pirmajā daļā minēto procentuālo daļu.”;

| 13) | regulas 51. panta 1. punkta pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Lai finansētu maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem, dalībvalstis izmanto procentuālo daļu, kas nepārsniedz 2 % no II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma. Dalībvalstis līdz 2014. gada 1. augustam paziņo Komisijai aprēķināto procentuālo daļu, kas vajadzīga minētā maksājuma finansēšanai. Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim informē Komisiju par aprēķināto procentuālajām daļām, kas nepieciešamas, lai finansētu minēto maksājumu par 2021. un 2022. kalendāro gadu.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 51. panta 1. punkta pirmo apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai finansētu maksājumu gados jaunajiem lauksaimniekiem, dalībvalstis izmanto procentuālo daļu, kas nepārsniedz 2 % no II pielikumā noteiktā valsts gada maksimālā apjoma. Dalībvalstis līdz 2014. gada 1. augustam paziņo Komisijai aprēķināto procentuālo daļu, kas vajadzīga minētā maksājuma finansēšanai. Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim informē Komisiju par aprēķināto procentuālajām daļām, kas nepieciešamas, lai finansētu minēto maksājumu par 2021. un 2022. kalendāro gadu.”;

| 14) | regulas 52. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

  “10.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 70. pantu, papildinot šo regulu attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti, lai izvairītos no tā, ka brīvprātīga saistītā atbalsta saņēmēji cieš no strukturāliem tirgus traucējumiem nozarē. Ar minētajiem deleģētajiem aktiem dalībvalstīm var atļaut nolemt, ka šo atbalstu var turpināt izmaksāt līdz 2022. gadam, pamatojoties uz ražošanas vienībām, par kurām brīvprātīgais saistītais atbalsts tika piešķirts iepriekšējā atsauces laikposmā.”; |
| --- | --- |

14)

regulas 52. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

“10.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 70. pantu, papildinot šo regulu attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti, lai izvairītos no tā, ka brīvprātīga saistītā atbalsta saņēmēji cieš no strukturāliem tirgus traucējumiem nozarē. Ar minētajiem deleģētajiem aktiem dalībvalstīm var atļaut nolemt, ka šo atbalstu var turpināt izmaksāt līdz 2022. gadam, pamatojoties uz ražošanas vienībām, par kurām brīvprātīgais saistītais atbalsts tika piešķirts iepriekšējā atsauces laikposmā.”;

| 15) | regulas 53. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Dalībvalstis, kuras nav piešķīrušas brīvprātīgo saistīto atbalstu līdz 2020. pieprasījumu gadam, līdz 2021. gada 19. februārim var pieņemt lēmumu saskaņā ar pirmo daļu par 2021. kalendāro gadu.”; |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 53. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Dalībvalstis, kuras nav piešķīrušas brīvprātīgo saistīto atbalstu līdz 2020. pieprasījumu gadam, līdz 2021. gada 19. februārim var pieņemt lēmumu saskaņā ar pirmo daļu par 2021. kalendāro gadu.”;

| b) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Dalībvalstis līdz katra konkrētā gada 1. augustam var pārskatīt savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo nodaļu.
  Dalībvalstis līdz 2020. gada 8. februārim dalībvalstis var pārskatīt savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo nodaļu, lai pielāgotos saskaņā ar 14. pantu pieņemtajam lēmumam par elastīgumu starp pīlāriem par 2020. kalendāro gadu.
  Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu izlemj, vai tās turpina vai pārtrauc piešķirt brīvprātīgo saistīto atbalstu par attiecīgo pieprasījumu gadu.
  Veicot pārskatīšanu, ievērojot šā punkta pirmo un otro daļu, vai nosūtot paziņojumu, ievērojot šā punkta trešo daļu, dalībvalstis var nolemt no nākamā gada un par 2020. gadu un 2021. gadu no tā paša kalendārā gada:






  a) | atstāt nemainīgu, palielināt vai samazināt saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu noteikto procentuālo daļu, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot minētajos punktos noteiktos limitus, vai atstāt nemainīgu vai samazināt procentuālo daļu, kas noteikta saskaņā ar 4. punktu; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Dalībvalstis līdz katra konkrētā gada 1. augustam var pārskatīt savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo nodaļu.

Dalībvalstis līdz 2020. gada 8. februārim dalībvalstis var pārskatīt savu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo nodaļu, lai pielāgotos saskaņā ar 14. pantu pieņemtajam lēmumam par elastīgumu starp pīlāriem par 2020. kalendāro gadu.

Dalībvalstis līdz 2021. gada 19. februārim par 2021. kalendāro gadu un līdz 2021. gada 1. augustam par 2022. kalendāro gadu izlemj, vai tās turpina vai pārtrauc piešķirt brīvprātīgo saistīto atbalstu par attiecīgo pieprasījumu gadu.

Veicot pārskatīšanu, ievērojot šā punkta pirmo un otro daļu, vai nosūtot paziņojumu, ievērojot šā punkta trešo daļu, dalībvalstis var nolemt no nākamā gada un par 2020. gadu un 2021. gadu no tā paša kalendārā gada:

a)

atstāt nemainīgu, palielināt vai samazināt saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu noteikto procentuālo daļu, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot minētajos punktos noteiktos limitus, vai atstāt nemainīgu vai samazināt procentuālo daļu, kas noteikta saskaņā ar 4. punktu;

| b) | grozīt atbalsta piešķiršanas nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

grozīt atbalsta piešķiršanas nosacījumus;

| c) | izbeigt šajā nodaļā paredzētā atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

c)

izbeigt šajā nodaļā paredzētā atbalsta piešķiršanu.

Dalībvalstis informē Komisiju par jebkuru lēmumu attiecībā uz pārskatīšanu, ievērojot šā punkta pirmo, otro un trešo daļu, līdz minētajās daļās norādītajiem datumiem. Paziņojumā par lēmumu attiecībā uz pārskatīšanu, ievērojot šā punkta otro daļu, paskaidro saikni starp pārskatīšanu un lēmumu par elastīgumu starp pīlāriem par 2020. kalendāro gadu, kas pieņemts saskaņā ar 14. pantu.”;

| 16) | panta 54. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Šīs regulas 53. pantā minētos lēmumus dalībvalstis paziņo Komisijai līdz minētajā pantā norādītajiem datumiem. Izņemot 53. panta 6. punkta ceturtās daļas c) apakšpunktā minētā lēmuma gadījumā, paziņojumā ietver informāciju par mērķa reģioniem, izvēlētajiem lauksaimniecības veidiem vai nozarēm un piešķiramā atbalsta līmeni. Paziņojumos par lēmumiem, kas minēti 53. panta 1. punktā, un par lēmumu, kas minēts 53. panta 6. punkta trešajā daļā, ietver arī informāciju par valsts maksimālā apjoma procentuālo daļu attiecīgajā kalendārajā gadā, kas minēta 53. pantā.”; |
| --- | --- |

16)

panta 54. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Šīs regulas 53. pantā minētos lēmumus dalībvalstis paziņo Komisijai līdz minētajā pantā norādītajiem datumiem. Izņemot 53. panta 6. punkta ceturtās daļas c) apakšpunktā minētā lēmuma gadījumā, paziņojumā ietver informāciju par mērķa reģioniem, izvēlētajiem lauksaimniecības veidiem vai nozarēm un piešķiramā atbalsta līmeni. Paziņojumos par lēmumiem, kas minēti 53. panta 1. punktā, un par lēmumu, kas minēts 53. panta 6. punkta trešajā daļā, ietver arī informāciju par valsts maksimālā apjoma procentuālo daļu attiecīgajā kalendārajā gadā, kas minēta 53. pantā.”;

| 17) | regulas 58. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Kultūratkarīgā maksājuma summu par kokvilnu par atbalsttiesīgas platības hektāru 2020. gadam aprēķina, 2. punktā noteikto ražību reizinot ar šādām atsauces summām:






  — | Bulgārijā: 649,45 EUR, |
| --- | --- | --- |

17)

regulas 58. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Kultūratkarīgā maksājuma summu par kokvilnu par atbalsttiesīgas platības hektāru 2020. gadam aprēķina, 2. punktā noteikto ražību reizinot ar šādām atsauces summām:

—

Bulgārijā: 649,45 EUR,

| — | Grieķijā: 234,18 EUR, |
| --- | --- |

—

Grieķijā: 234,18 EUR,

| — | Spānijā: 362,15 EUR, |
| --- | --- |

—

Spānijā: 362,15 EUR,

| — | Portugālē: 228,00 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugālē: 228,00 EUR.

Kultūratkarīgā maksājuma summu par kokvilnu par atbalsttiesīgas platības hektāru 2021. un 2022. gadam aprēķina, 2. punktā noteikto ražību reizinot ar šādām atsauces summām:

| — | Bulgārijā: 636,13 EUR, |
| --- | --- |

—

Bulgārijā: 636,13 EUR,

| — | Grieķijā: 229,37 EUR, |
| --- | --- |

—

Grieķijā: 229,37 EUR,

| — | Spānijā: 354,73 EUR, |
| --- | --- |

—

Spānijā: 354,73 EUR,

| — | Portugālē: 223,32 EUR.”; |
| --- | --- |

—

Portugālē: 223,32 EUR.”;

| 18) | regulas II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu. |
| --- | --- |

18)

regulas II un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.

10. pants

Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1308/2013

Regulu (ES) Nr. 1308/2013 groza šādi:

| 1) | regulas 29. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Darba programmas, kas izstrādātas laikposmam no 2021. gada 1. aprīļa, beidzas 2022. gada 31. decembrī.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 29. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Darba programmas, kas izstrādātas laikposmam no 2021. gada 1. aprīļa, beidzas 2022. gada 31. decembrī.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Savienības finansējums 1. punktā minētajām darba programmām 2020. gadam ir šāds:






  a) | 11 098 000 EUR Grieķijai; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Savienības finansējums 1. punktā minētajām darba programmām 2020. gadam ir šāds:

a)

11 098 000 EUR Grieķijai;

| b) | 576 000 EUR Francijai; |
| --- | --- |

b)

576 000 EUR Francijai;

| c) | 35 991 000 EUR Itālijai. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 EUR Itālijai.

Savienības finansējums 1. punktā minētajām darba programmām par katru no gadiem 2021. gadā un 2022. gadā ir šāds:

| a) | 10 666 000 EUR Grieķijai; |
| --- | --- |

a)

10 666 000 EUR Grieķijai;

| b) | 554 000 EUR Francijai; |
| --- | --- |

b)

554 000 EUR Francijai;

| c) | 34 590 000 EUR Itālijai.”; |
| --- | --- |

c)

34 590 000 EUR Itālijai.”;

| 2) | regulas 33. panta 1. punktam pievieno šādas daļas:

  “Tās darbības programmas, kurām pagarinājums, ievērojot pirmajā daļā minēto maksimālo piecu gadu ilgumu, ir jāapstiprina pēc 2020. gada 29. decembra, var pagarināt tikai līdz 2022. gada 31. decembrim.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, jaunas darbības programmas, kas tiek apstiprinātas pēc 2020. gada 29. decembra, ilgst ne vairāk kā trīs gadus.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 33. panta 1. punktam pievieno šādas daļas:

“Tās darbības programmas, kurām pagarinājums, ievērojot pirmajā daļā minēto maksimālo piecu gadu ilgumu, ir jāapstiprina pēc 2020. gada 29. decembra, var pagarināt tikai līdz 2022. gada 31. decembrim.

Atkāpjoties no pirmās daļas, jaunas darbības programmas, kas tiek apstiprinātas pēc 2020. gada 29. decembra, ilgst ne vairāk kā trīs gadus.”;

| 3) | regulas 55. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Atkāpjoties no pirmās daļas, valsts programmas, kas izstrādātas laikposmam no 2019. gada 1. augusta līdz 2022. gada 31. jūlijam, pagarina līdz 2022. gada 31. decembrim. Dalībvalstis groza savas valsts programmas, lai ņemtu vērā minēto pagarinājumu, un par grozītajām programmām paziņo Komisijai apstiprināšanai.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 55. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, valsts programmas, kas izstrādātas laikposmam no 2019. gada 1. augusta līdz 2022. gada 31. jūlijam, pagarina līdz 2022. gada 31. decembrim. Dalībvalstis groza savas valsts programmas, lai ņemtu vērā minēto pagarinājumu, un par grozītajām programmām paziņo Komisijai apstiprināšanai.”;

| 4) | regulas 58. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Kas attiecas uz Vāciju, Savienības finansējums šā panta 1. punktā minētajam atbalstam, ko piešķir ražotāju organizācijām, 2020. gadā ir 2 277 000 EUR.
  Kas attiecas uz Vāciju, Savienības finansējums šā panta 1. punktā minētajam atbalstam, ko piešķir ražotāju organizācijām par katru no gadiem 2021. gadā un 2022. gadā ir 2 188 000 EUR.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 58. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Kas attiecas uz Vāciju, Savienības finansējums šā panta 1. punktā minētajam atbalstam, ko piešķir ražotāju organizācijām, 2020. gadā ir 2 277 000 EUR.

Kas attiecas uz Vāciju, Savienības finansējums šā panta 1. punktā minētajam atbalstam, ko piešķir ražotāju organizācijām par katru no gadiem 2021. gadā un 2022. gadā ir 2 188 000 EUR.”;

| 5) | regulas 62. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

  “Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar 64. pantu un 66. panta 1. punktu piešķirtajām atļaujām, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, termiņu pagarina līdz 2021. gada 31. decembrim.
  Ražotājiem, kam ir saskaņā ar šīs regulas 64. pantu un 66. panta 1. punktu paredzētās atļaujas, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, nepiemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 89. panta 4. punktā minēto administratīvo sodu ar noteikumu, ka tie līdz 2021. gada 28. februārim informē kompetentās iestādes par to, ka tie neplāno izmantot savas atļaujas un nevēlas izmantot to derīguma termiņa pagarinājumu, kā minēts šā punkta otrajā daļā.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 62. panta 3. punktam pievieno šādas daļas:

“Atkāpjoties no pirmās daļas, saskaņā ar 64. pantu un 66. panta 1. punktu piešķirtajām atļaujām, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, termiņu pagarina līdz 2021. gada 31. decembrim.

Ražotājiem, kam ir saskaņā ar šīs regulas 64. pantu un 66. panta 1. punktu paredzētās atļaujas, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, nepiemēro Regulas (ES) Nr. 1306/2013 89. panta 4. punktā minēto administratīvo sodu ar noteikumu, ka tie līdz 2021. gada 28. februārim informē kompetentās iestādes par to, ka tie neplāno izmantot savas atļaujas un nevēlas izmantot to derīguma termiņa pagarinājumu, kā minēts šā punkta otrajā daļā.”;

| 6) | regulas 68. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Šāda pārveidošana tiek veikta pēc pieteikuma, ko pirms 2015. gada 31. decembra iesniedz minētie ražotāji. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka ražotāji šādu pieteikumu tiesības pārvērst atļaujās var iesniegt līdz 2022. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 68. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šāda pārveidošana tiek veikta pēc pieteikuma, ko pirms 2015. gada 31. decembra iesniedz minētie ražotāji. Dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka ražotāji šādu pieteikumu tiesības pārvērst atļaujās var iesniegt līdz 2022. gada 31. decembrim.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Saskaņā ar 1. punktu piešķirtajām atļaujām ir tāds pats derīguma termiņš kā 1. punktā minētajām stādīšanas tiesībām. Ja minētās atļaujas netiek izmantotas, to termiņš beidzas, vēlākais, līdz 2018. gada 31. decembrim vai, vēlākais, līdz 2025. gada 31. decembrim, ja dalībvalstis ir pieņēmušas 1. punkta otrajā daļā minēto lēmumu.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Saskaņā ar 1. punktu piešķirtajām atļaujām ir tāds pats derīguma termiņš kā 1. punktā minētajām stādīšanas tiesībām. Ja minētās atļaujas netiek izmantotas, to termiņš beidzas, vēlākais, līdz 2018. gada 31. decembrim vai, vēlākais, līdz 2025. gada 31. decembrim, ja dalībvalstis ir pieņēmušas 1. punkta otrajā daļā minēto lēmumu.”;

| 7) | regulas II sadaļas III nodaļas 4. iedaļas beigās pievieno šādu pantu:

  “167.a pants
  Tirdzniecības noteikumi kopējā olīveļļu tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai

  1.   Lai uzlabotu un stabilizētu kopējā olīveļļu, tostarp olīvu, no kurām tās iegūtas, tirgus darbību, ražotājas dalībvalstis var noteikt tirdzniecības noteikumus, lai regulētu piedāvājumu.
  Šie noteikumi ir samērojami ar sasniedzamo mērķi, un tie nevar:






  a) | būt saistīti ar darījumiem pēc attiecīgā produkta pirmās laišanas tirgū; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas II sadaļas III nodaļas 4. iedaļas beigās pievieno šādu pantu:

“167.a pants

Tirdzniecības noteikumi kopējā olīveļļu tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai

1.   Lai uzlabotu un stabilizētu kopējā olīveļļu, tostarp olīvu, no kurām tās iegūtas, tirgus darbību, ražotājas dalībvalstis var noteikt tirdzniecības noteikumus, lai regulētu piedāvājumu.

Šie noteikumi ir samērojami ar sasniedzamo mērķi, un tie nevar:

a)

būt saistīti ar darījumiem pēc attiecīgā produkta pirmās laišanas tirgū;

| b) | atļaut cenu noteikšanu, arī orientējošo vai ieteicamo cenu noteikšanu; |
| --- | --- |

b)

atļaut cenu noteikšanu, arī orientējošo vai ieteicamo cenu noteikšanu;

| c) | padarīt nepieejamu pārmērīgi lielu daļu tirdzniecības gada ražas, kas parasti būtu pieejama. |
| --- | --- |

c)

padarīt nepieejamu pārmērīgi lielu daļu tirdzniecības gada ražas, kas parasti būtu pieejama.

2.   Par 1. punktā minētajiem noteikumiem informē tirgus dalībniekus, publicējot šos noteikumus pilnā apjomā attiecīgās dalībvalsts oficiālajā izdevumā.

3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu.”;

| 8) | regulas 211. pantam pievieno šādu punktu:

  “3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, LESD 107., 108. un 109. pantu nepiemēro valsts fiskālajiem pasākumiem, ar kuriem dalībvalstis nolemj atkāpties no vispārējiem nodokļu noteikumiem, atļaujot ienākuma nodokļa bāzi, ko piemēro lauksaimniekiem, aprēķināt uz daudzgadu laikposma pamata nolūkā vairāku gadu laikā izlīdzināt nodokļa bāzi.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 211. pantam pievieno šādu punktu:

“3.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, LESD 107., 108. un 109. pantu nepiemēro valsts fiskālajiem pasākumiem, ar kuriem dalībvalstis nolemj atkāpties no vispārējiem nodokļu noteikumiem, atļaujot ienākuma nodokļa bāzi, ko piemēro lauksaimniekiem, aprēķināt uz daudzgadu laikposma pamata nolūkā vairāku gadu laikā izlīdzināt nodokļa bāzi.”;

| 9) | regulas 214.a pantam pievieno šādu daļu:

  “2021. un 2022. gadā Somija var turpināt piešķirt pirmajā daļā minēto valsts atbalstu ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādā pašā apjomā, kā Komisija atļāvusi attiecībā uz 2020. gadu.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 214.a pantam pievieno šādu daļu:

“2021. un 2022. gadā Somija var turpināt piešķirt pirmajā daļā minēto valsts atbalstu ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādā pašā apjomā, kā Komisija atļāvusi attiecībā uz 2020. gadu.”;

| 10) | regulas VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumā izklāstīto tekstu. |
| --- | --- |

10)

regulas VI pielikumu aizstāj ar šīs regulas IV pielikumā izklāstīto tekstu.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

11. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Regulas 9. panta 5. punktu (attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1307/2013 25. panta 11. punktu) un 10. panta 5. punktu (attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1308/2013 62. panta 3. punktu) piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Atkāpjoties no šā panta pirmās daļas, 7. panta 12. punkts, 13. punkta a) apakšpunkts, 17. un 18. punkts stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā ESAI Regula. Regulas 7. panta 12. punkts, 13. punkta a) apakšpunkts, 17. un 18. punkts tiek piemēroti no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV C 232, 14.7.2020., 29. lpp.

1

(2)  
  OV C 109, 1.4.2020., 1. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1305/2013 (2013. gada 17. decembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1306/2013 (2013. gada 17. decembris) par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1310/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka konkrētus pārejas posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā (OV L 347, 20.12.2013., 865. lpp.).

9

(10)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 807/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ievieš pārejas noteikumus (OV L 227, 31.7.2014., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2393 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu (OV L 350, 29.12.2017., 15. lpp.).

11

(12)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433, 22.12.2020., 23. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

13

(14)  Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 1257/1999 (1999. gada 17. maijs) par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu (OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.).

15

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 I pielikumu groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “
  PIRMĀ DAĻA. LAUKU ATTĪSTĪBAI PIEŠĶIRTĀ SAVIENĪBAS ATBALSTA SADALĪJUMS (2014.–2020. GADS)
  ”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“
  PIRMĀ DAĻA. LAUKU ATTĪSTĪBAI PIEŠĶIRTĀ SAVIENĪBAS ATBALSTA SADALĪJUMS (2014.–2020. GADS)
  ”;

| 2) | pievieno šādu virsrakstu un tabulu:

  “
  Otrā daļa. Lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījums (2021. un 2022. GADS.)

  (EUR, pašreizējās cenas) | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 101 120 350 | 82 800 894 |
| Bulgārija | 344 590 304 | 282 162 644 |
| Čehija | 316 532 230 | 259 187 708 |
| Dānija | 92 734 249 | 75 934 060 |
| Vācija | 1 334 041 136 | 1 092 359 738 |
| Igaunija | 107 490 074 | 88 016 648 |
| Īrija | 380 590 206 | 311 640 628 |
| Grieķija | 680 177 956 | 556 953 600 |
| Spānija | 1 319 414 366 | 1 080 382 825 |
| Francija | 1 782 336 917 | 1 459 440 070 |
| Horvātija | 363 085 794 | 297 307 401 |
| Itālija | 1 648 587 531 | 1 349 921 375 |
| Kipra | 29 029 670 | 23 770 514 |
| Latvija | 143 490 636 | 117 495 173 |
| Lietuva | 238 747 895 | 195 495 162 |
| Luksemburga | 15 034 338 | 12 310 644 |
| Ungārija | 509 100 229 | 416 869 149 |
| Malta | 24 406 009 | 19 984 497 |
| Nīderlande | 89 478 781 | 73 268 369 |
| Austrija | 635 078 708 | 520 024 752 |
| Polija | 1 612 048 020 | 1 320 001 539 |
| Portugāle | 660 145 863 | 540 550 620 |
| Rumānija | 1 181 006 852 | 967 049 892 |
| Slovēnija | 134 545 025 | 110 170 192 |
| Slovākija | 316 398 138 | 259 077 909 |
| Somija | 432 993 097 | 354 549 956 |
| Zviedrija | 258 769 726 | 211 889 741 |
| Kopā ES-27 | 14 750 974 100 | 12 078 615 700 |
| Tehniskā palīdzība | 36 969 860 | 30 272 220 |
| Kopā | 14 787 943 960 | 12 108 887 920 ” |

2)

pievieno šādu virsrakstu un tabulu:

“
  Otrā daļa. Lauku attīstībai piešķirtā Savienības atbalsta sadalījums (2021. un 2022. GADS.)

(EUR, pašreizējās cenas)

2021

2022

Beļģija

101 120 350

82 800 894

Bulgārija

344 590 304

282 162 644

Čehija

316 532 230

259 187 708

Dānija

92 734 249

75 934 060

Vācija

1 334 041 136

1 092 359 738

Igaunija

107 490 074

88 016 648

Īrija

380 590 206

311 640 628

Grieķija

680 177 956

556 953 600

Spānija

1 319 414 366

1 080 382 825

Francija

1 782 336 917

1 459 440 070

Horvātija

363 085 794

297 307 401

Itālija

1 648 587 531

1 349 921 375

Kipra

29 029 670

23 770 514

Latvija

143 490 636

117 495 173

Lietuva

238 747 895

195 495 162

Luksemburga

15 034 338

12 310 644

Ungārija

509 100 229

416 869 149

Malta

24 406 009

19 984 497

Nīderlande

89 478 781

73 268 369

Austrija

635 078 708

520 024 752

Polija

1 612 048 020

1 320 001 539

Portugāle

660 145 863

540 550 620

Rumānija

1 181 006 852

967 049 892

Slovēnija

134 545 025

110 170 192

Slovākija

316 398 138

259 077 909

Somija

432 993 097

354 549 956

Zviedrija

258 769 726

211 889 741

Kopā ES-27

14 750 974 100

12 078 615 700

Tehniskā palīdzība

36 969 860

30 272 220

Kopā

14 787 943 960

12 108 887 920 ”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1305/2013 Ia Pielikumu pievieno šādi:

“Ia PIELIKUMS

PAPILDU RESURSU SADALĪJUMS PA DALĪBVALSTĪM, KĀ MINĒTS 58.A PANTĀ

(EUR, pašreizējās cenas)

| | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | 14 246 948 | 33 907 737 |
| Bulgārija | 59 744 633 | 142 192 228 |
| Čehija | 54 879 960 | 130 614 305 |
| Dānija | 16 078 147 | 38 265 991 |
| Vācija | 209 940 765 | 499 659 020 |
| Igaunija | 18 636 494 | 44 354 855 |
| Īrija | 56 130 739 | 133 591 159 |
| Grieķija | 108 072 886 | 257 213 470 |
| Spānija | 212 332 550 | 505 351 469 |
| Francija | 256 456 603 | 610 366 714 |
| Horvātija | 59 666 188 | 142 005 526 |
| Itālija | 269 404 179 | 641 181 947 |
| Kipra | 3 390 542 | 8 069 491 |
| Latvija | 24 878 226 | 59 210 178 |
| Lietuva | 41 393 810 | 98 517 267 |
| Luksemburga | 2 606 635 | 6 203 790 |
| Ungārija | 88 267 157 | 210 075 834 |
| Malta | 2 588 898 | 6 161 577 |
| Nīderlande | 15 513 719 | 36 922 650 |
| Austrija | 101 896 221 | 242 513 006 |
| Polija | 279 494 858 | 665 197 761 |
| Portugāle | 104 599 747 | 248 947 399 |
| Rumānija | 204 761 482 | 487 332 328 |
| Slovēnija | 21 684 662 | 51 609 495 |
| Slovākija | 48 286 370 | 114 921 561 |
| Somija | 61 931 116 | 147 396 056 |
| Zviedrija | 44 865 170 | 106 779 104 |
| Kopā ES-27 | 2 381 748 705 | 5 668 561 918 |
| Tehniskā palīdzība (0,25 %) | 5 969 295 | 14 206 922 |
| Kopā | 2 387 718 000 | 5 682 768 840 |

2021

2022

Beļģija

14 246 948

33 907 737

Bulgārija

59 744 633

142 192 228

Čehija

54 879 960

130 614 305

Dānija

16 078 147

38 265 991

Vācija

209 940 765

499 659 020

Igaunija

18 636 494

44 354 855

Īrija

56 130 739

133 591 159

Grieķija

108 072 886

257 213 470

Spānija

212 332 550

505 351 469

Francija

256 456 603

610 366 714

Horvātija

59 666 188

142 005 526

Itālija

269 404 179

641 181 947

Kipra

3 390 542

8 069 491

Latvija

24 878 226

59 210 178

Lietuva

41 393 810

98 517 267

Luksemburga

2 606 635

6 203 790

Ungārija

88 267 157

210 075 834

Malta

2 588 898

6 161 577

Nīderlande

15 513 719

36 922 650

Austrija

101 896 221

242 513 006

Polija

279 494 858

665 197 761

Portugāle

104 599 747

248 947 399

Rumānija

204 761 482

487 332 328

Slovēnija

21 684 662

51 609 495

Slovākija

48 286 370

114 921 561

Somija

61 931 116

147 396 056

Zviedrija

44 865 170

106 779 104

Kopā ES-27

2 381 748 705

5 668 561 918

Tehniskā palīdzība (0,25 %)

5 969 295

14 206 922

Kopā

2 387 718 000

5 682 768 840

---

III PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1307/2013 II un III pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumam pievieno šādas slejas:






  “2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494 926 | 494 926 |
| 788 626 | 797 255 |
| 854 947 | 854 947 |
| 862 367 | 862 367 |
| 4 915 695 | 4 915 695 |
| 190 715 | 193 576 |
| 1 186 282 | 1 186 282 |
| 1 891 660 | 1 890 730 |
| 4 800 590 | 4 797 439 |
| 7 285 001 | 7 274 171 |
| 344 340 | 374 770 |
| 3 628 529 | 3 628 529 |
| 47 648 | 47 648 |
| 339 055 | 344 140 |
| 569 965 | 578 515 |
| 32 748 | 32 748 |
| 1 243 185 | 1 243 185 |
| 4 594 | 4 594 |
| 717 382 | 717 382 |
| 677 582 | 677 582 |
| 3 030 049 | 3 061 233 |
| 595 873 | 600 528 |
| 1 891 805 | 1 919 363 |
| 131 530 | 131 530 |
| 391 174 | 396 034 |
| 515 713 | 517 532 |
| 685 676 | 685 904 ” |

1)

regulas II pielikumam pievieno šādas slejas:

“2021

2022

494 926

494 926

788 626

797 255

854 947

854 947

862 367

862 367

4 915 695

4 915 695

190 715

193 576

1 186 282

1 186 282

1 891 660

1 890 730

4 800 590

4 797 439

7 285 001

7 274 171

344 340

374 770

3 628 529

3 628 529

47 648

47 648

339 055

344 140

569 965

578 515

32 748

32 748

1 243 185

1 243 185

4 594

4 594

717 382

717 382

677 582

677 582

3 030 049

3 061 233

595 873

600 528

1 891 805

1 919 363

131 530

131 530

391 174

396 034

515 713

517 532

685 676

685 904 ”

| 2) | regulas III pielikumam pievieno šādas slejas:






  “2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494,9 | 494,9 |
| 791,2 | 799,8 |
| 854,9 | 854,9 |
| 862,4 | 862,4 |
| 4 915,7 | 4 915,7 |
| 190,7 | 193,6 |
| 1 186,3 | 1 186,3 |
| 2 075,7 | 2 074,7 |
| 4 860,3 | 4 857,1 |
| 7 285,0 | 7 274,2 |
| 344,3 | 374,8 |
| 3 628,5 | 3 628,5 |
| 47,6 | 47,6 |
| 339,1 | 344,1 |
| 570,0 | 578,5 |
| 32,7 | 32,7 |
| 1 243,2 | 1 243,2 |
| 4,6 | 4,6 |
| 717,4 | 717,4 |
| 677,6 | 677,6 |
| 3 030,0 | 3 061,2 |
| 596,1 | 600,7 |
| 1 891,8 | 1 919,4 |
| 131,5 | 131,5 |
| 391,2 | 396,0 |
| 515,7 | 517,5 |
| 685,7 | 685,9” |

2)

regulas III pielikumam pievieno šādas slejas:

“2021

2022

494,9

494,9

791,2

799,8

854,9

854,9

862,4

862,4

4 915,7

4 915,7

190,7

193,6

1 186,3

1 186,3

2 075,7

2 074,7

4 860,3

4 857,1

7 285,0

7 274,2

344,3

374,8

3 628,5

3 628,5

47,6

47,6

339,1

344,1

570,0

578,5

32,7

32,7

1 243,2

1 243,2

4,6

4,6

717,4

717,4

677,6

677,6

3 030,0

3 061,2

596,1

600,7

1 891,8

1 919,4

131,5

131,5

391,2

396,0

515,7

517,5

685,7

685,9”

---

IV PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1308/2013 VI pielikumu aizstāj ar šādu:

“VI PIELIKUMS

44. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAIS ATBALSTA PROGRAMMU BUDŽETS

| Tūkstošos EUR budžeta gadā |
| --- |
| | 2014. | 2015. | 2016. | 2017.–2020. | 2021. gads un turpmāk |
| Bulgārija | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 25 721 |
| Čehija | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 4 954 |
| Vācija | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 37 381 |
| Grieķija | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 030 |
| Spānija | 353 081 | 210 332 | 210 332 | 210 332 | 202 147 |
| Francija | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 269 628 |
| Horvātija | 11 885 | 11 885 | 11 885 | 10 832 | 10 410 |
| Itālija | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 323 883 |
| Kipra | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 465 |
| Lietuva | 45 | 45 | 45 | 45 | 43 |
| Luksemburga | 588 | – | – | – | – |
| Ungārija | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 27 970 |
| Malta | 402 | – | – | – | – |
| Austrija | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 155 |
| Portugāle | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 62 670 |
| Rumānija | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 45 844 |
| Slovēnija | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 4 849 |
| Slovākija | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 4 887 |
| Apvienotā Karaliste | 120 | – | – | – | – |

Tūkstošos EUR budžeta gadā

2014.

2015.

2016.

2017.–2020.

2021. gads un turpmāk

Bulgārija

26 762

26 762

26 762

26 762

25 721

Čehija

5 155

5 155

5 155

5 155

4 954

Vācija

38 895

38 895

38 895

38 895

37 381

Grieķija

23 963

23 963

23 963

23 963

23 030

Spānija

353 081

210 332

210 332

210 332

202 147

Francija

280 545

280 545

280 545

280 545

269 628

Horvātija

11 885

11 885

11 885

10 832

10 410

Itālija

336 997

336 997

336 997

336 997

323 883

Kipra

4 646

4 646

4 646

4 646

4 465

Lietuva

45

45

45

45

43

Luksemburga

588

–

–

–

–

Ungārija

29 103

29 103

29 103

29 103

27 970

Malta

402

–

–

–

–

Austrija

13 688

13 688

13 688

13 688

13 155

Portugāle

65 208

65 208

65 208

65 208

62 670

Rumānija

47 700

47 700

47 700

47 700

45 844

Slovēnija

5 045

5 045

5 045

5 045

4 849

Slovākija

5 085

5 085

5 085

5 085

4 887

Apvienotā Karaliste

120

–

–

–

–

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/30

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2221

(2020. gada 23. decembris),

ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. pantu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Covid-19 pandēmijas ekonomisko, sociālo un veselības seku dēļ dalībvalstis ir saskārušās ar vēl nepieredzētu krīzi. Krīze kavē izaugsmi dalībvalstīs, savukārt tas saasina nopietno likviditātes iztrūkumu, jo veselības aprūpes sistēmās un citās ekonomikas nozarēs pēkšņi nepieciešamas ievērojami lielākas publiskās investīcijas. Krīze ir arī saasinājusi nabadzības apdraudēto cilvēku situāciju, tādējādi mazinot sociālo kohēziju dalībvalstīs. Turklāt iekšējo robežu slēgšana ir smagi skārusi ekonomisko sadarbību, jo īpaši pierobežas apgabalos, ietekmējot darba ņēmēju pārvietošanos un mikro, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dzīvotspēju. Tādējādi ir izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar īpašiem, tūlītējiem un ārkārtas pasākumiem, kuri ātri sasniedz reālo ekonomiku. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19 pandēmijas ekonomisko, sociālo un veselības seku dēļ dalībvalstis ir saskārušās ar vēl nepieredzētu krīzi. Krīze kavē izaugsmi dalībvalstīs, savukārt tas saasina nopietno likviditātes iztrūkumu, jo veselības aprūpes sistēmās un citās ekonomikas nozarēs pēkšņi nepieciešamas ievērojami lielākas publiskās investīcijas. Krīze ir arī saasinājusi nabadzības apdraudēto cilvēku situāciju, tādējādi mazinot sociālo kohēziju dalībvalstīs. Turklāt iekšējo robežu slēgšana ir smagi skārusi ekonomisko sadarbību, jo īpaši pierobežas apgabalos, ietekmējot darba ņēmēju pārvietošanos un mikro, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) dzīvotspēju. Tādējādi ir izveidojusies ārkārtas situācija, kas jārisina ar īpašiem, tūlītējiem un ārkārtas pasākumiem, kuri ātri sasniedz reālo ekonomiku.

| (2) | Lai reaģētu uz krīzes ietekmi, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 (4) un (ES) Nr. 1303/2013 (5) tika grozītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (6) nolūkā dot lielāku elastību no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (visi kopā “fondi”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) atbalstīto darbības programmu īstenošanā. Tomēr, tā kā nopietnā negatīvā ietekme uz Savienības tautsaimniecībām un sabiedrību pieņēmās spēkā, abas regulas tika grozītas vēlreiz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (7). Ar minētajiem grozījumiem ir nodrošināta ārkārtēja papildu elastība un dalībvalstīm dota iespēja koncentrēties uz vajadzīgo rīcību šajā nepieredzētajā krīzē, palielinot iespēju mobilizēt fondu neizmantoto atbalstu un vienkāršojot procedurālās prasības, kas saistītas ar programmu īstenošanu un revīzijām. |
| --- | --- |

(2)

Lai reaģētu uz krīzes ietekmi, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1301/2013 (4) un (ES) Nr. 1303/2013 (5) tika grozītas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/460 (6) nolūkā dot lielāku elastību no Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (visi kopā “fondi”) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) atbalstīto darbības programmu īstenošanā. Tomēr, tā kā nopietnā negatīvā ietekme uz Savienības tautsaimniecībām un sabiedrību pieņēmās spēkā, abas regulas tika grozītas vēlreiz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/558 (7). Ar minētajiem grozījumiem ir nodrošināta ārkārtēja papildu elastība un dalībvalstīm dota iespēja koncentrēties uz vajadzīgo rīcību šajā nepieredzētajā krīzē, palielinot iespēju mobilizēt fondu neizmantoto atbalstu un vienkāršojot procedurālās prasības, kas saistītas ar programmu īstenošanu un revīzijām.

| (3) | Eiropadome 2020. gada 23. aprīlī apstiprināja “Atveseļošanas ceļvedi”, lai pārvarētu milzīgos ekonomikas satricinājumus un, no vienas puses, mazinātu sociālās un ekonomiskās sekas, kas Savienībai radušās to ārkārtas ierobežojumu dēļ, kurus dalībvalstis ieviesa Covid-19 izplatības iegrožošanai, un, no otras puses, novērstu asimetriskas atveseļošanas risku, ko rada fakts, ka nacionālā līmenī dažādām dalībvalstīm ir pieejami atšķirīgi līdzekļi, kas, savukārt, būtiski ietekmējis iekšējā tirgus darbību, Atveseļošanas ceļvedim ir spēcīgs investīciju komponents un tas aicina izveidot Eiropas Atveseļošanas fondu. Turklāt, kā atkārtoti norādīts Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumos, tas uzdod Komisijai analizēt vajadzības, lai resursi tiktu novirzīti uz visvairāk skartajām Savienības nozarēm un ģeogrāfiskajām daļām, un vienlaikus precizēt saikni ar 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadome 2020. gada 23. aprīlī apstiprināja “Atveseļošanas ceļvedi”, lai pārvarētu milzīgos ekonomikas satricinājumus un, no vienas puses, mazinātu sociālās un ekonomiskās sekas, kas Savienībai radušās to ārkārtas ierobežojumu dēļ, kurus dalībvalstis ieviesa Covid-19 izplatības iegrožošanai, un, no otras puses, novērstu asimetriskas atveseļošanas risku, ko rada fakts, ka nacionālā līmenī dažādām dalībvalstīm ir pieejami atšķirīgi līdzekļi, kas, savukārt, būtiski ietekmējis iekšējā tirgus darbību, Atveseļošanas ceļvedim ir spēcīgs investīciju komponents un tas aicina izveidot Eiropas Atveseļošanas fondu. Turklāt, kā atkārtoti norādīts Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumos, tas uzdod Komisijai analizēt vajadzības, lai resursi tiktu novirzīti uz visvairāk skartajām Savienības nozarēm un ģeogrāfiskajām daļām, un vienlaikus precizēt saikni ar 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmu.

| (4) | Lai mazinātu Covid-19 krīzes nepieredzēto ietekmi, saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (8) un tajā piešķirto resursu robežās Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros būtu jāveic atveseļošanas un noturības pasākumi. Šādi papildu resursi būtu jāizmanto, lai nodrošinātu atbilstību Regulā (ES) 2020/2094 noteiktajiem termiņiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai mazinātu Covid-19 krīzes nepieredzēto ietekmi, saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (8) un tajā piešķirto resursu robežās Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros būtu jāveic atveseļošanas un noturības pasākumi. Šādi papildu resursi būtu jāizmanto, lai nodrošinātu atbilstību Regulā (ES) 2020/2094 noteiktajiem termiņiem.

| (5) | Šī regula paredz noteikumus un īstenošanas kārtību attiecībā uz papildu resursiem, kas tiek sniegti kā Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) nolūkā sniegt atbalstu, lai veicinātu krīzes seku pārvarēšanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un gatavotos zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai. Saskaņā ar REACT-EU budžeta saistībām 2021. un 2022. gadam būtu jādara pieejama ārkārtēja papildu summa līdz 47 500 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās, lai ar esošo darbības programmu palīdzību resursi ātri nonāktu reālajā ekonomikā (“REACT-EU resursi”). REACT-EU resursi 2021. un 2022. gadam izriet no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta. Daļa no šiem REACT-EU resursiem būtu jāatvēlē tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas. Komisijai būtu jānosaka REACT-EU resursu sadalījums katrai dalībvalstij, izmantojot piešķiršanas metodi, kuras pamatā ir jaunākie pieejamie objektīvie statistikas dati par dalībvalstu relatīvo labklājību un to, cik lielā mērā Covid-19 krīze ietekmē to ekonomiku un sabiedrību. Pirms 2021. gadam paredzētajiem REACT-EU resursiem tiek piemērota piešķiršanas metode un lai atsevišķās dalībvalstīs pēc Covid-19 krīzes sniegtu atbalstu vissvarīgākajām nozarēm, 100 000 000 EUR un 50 000 000 EUR attiecīgi būtu jāpiešķir Luksemburgai un Maltai. Piešķiršanas metodē būtu papildus jāiekļauj īpaša summa tālākajiem reģioniem, ņemot vērā to ekonomikas un sabiedrības īpašo neaizsargātību. Lai atspoguļotu Covid-19 krīzes seku mainīgo raksturu, 2021. gadā sadalījums būtu jāpārskata, pamatojoties uz to pašu piešķiršanas metodi, kurā izmantoti jaunākie statistikas dati, kas pieejami līdz 2021. gada 19. oktobrim, lai sadalītu REACT-EU resursu 2022. gada daļu. |
| --- | --- |

(5)

Šī regula paredz noteikumus un īstenošanas kārtību attiecībā uz papildu resursiem, kas tiek sniegti kā Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) nolūkā sniegt atbalstu, lai veicinātu krīzes seku pārvarēšanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un gatavotos zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai. Saskaņā ar REACT-EU budžeta saistībām 2021. un 2022. gadam būtu jādara pieejama ārkārtēja papildu summa līdz 47 500 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās, lai ar esošo darbības programmu palīdzību resursi ātri nonāktu reālajā ekonomikā (“REACT-EU resursi”). REACT-EU resursi 2021. un 2022. gadam izriet no Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta. Daļa no šiem REACT-EU resursiem būtu jāatvēlē tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas. Komisijai būtu jānosaka REACT-EU resursu sadalījums katrai dalībvalstij, izmantojot piešķiršanas metodi, kuras pamatā ir jaunākie pieejamie objektīvie statistikas dati par dalībvalstu relatīvo labklājību un to, cik lielā mērā Covid-19 krīze ietekmē to ekonomiku un sabiedrību. Pirms 2021. gadam paredzētajiem REACT-EU resursiem tiek piemērota piešķiršanas metode un lai atsevišķās dalībvalstīs pēc Covid-19 krīzes sniegtu atbalstu vissvarīgākajām nozarēm, 100 000 000 EUR un 50 000 000 EUR attiecīgi būtu jāpiešķir Luksemburgai un Maltai. Piešķiršanas metodē būtu papildus jāiekļauj īpaša summa tālākajiem reģioniem, ņemot vērā to ekonomikas un sabiedrības īpašo neaizsargātību. Lai atspoguļotu Covid-19 krīzes seku mainīgo raksturu, 2021. gadā sadalījums būtu jāpārskata, pamatojoties uz to pašu piešķiršanas metodi, kurā izmantoti jaunākie statistikas dati, kas pieejami līdz 2021. gada 19. oktobrim, lai sadalītu REACT-EU resursu 2022. gada daļu.

| (6) | Ņemot vērā, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimatrīcību un panākt, ka no Savienības budžeta kopumā 30 % izdevumu tiek novirzīti klimata mērķu sasniegšanai. Tiek sagaidīts, ka REACT-EU sniegs 25 % no kopējā klimata mērķu finansējuma. Tā kā REACT-EU ir krīzes novēršanas instruments un šajā regulā ir paredzēta elastība, tostarp nepastāv tematiskās koncentrācijas prasības un dalībvalstīm ir iespēja REACT-EU resursus novirzīt ERAF vai ESF darbību atbalstam atbilstīgi dalībvalstu vajadzībām, dalībvalstu ieguldījuma līmenis minētā mērķa sasniegšanai var atšķirties atkarībā no katras valsts prioritātēm. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimatrīcību un panākt, ka no Savienības budžeta kopumā 30 % izdevumu tiek novirzīti klimata mērķu sasniegšanai. Tiek sagaidīts, ka REACT-EU sniegs 25 % no kopējā klimata mērķu finansējuma. Tā kā REACT-EU ir krīzes novēršanas instruments un šajā regulā ir paredzēta elastība, tostarp nepastāv tematiskās koncentrācijas prasības un dalībvalstīm ir iespēja REACT-EU resursus novirzīt ERAF vai ESF darbību atbalstam atbilstīgi dalībvalstu vajadzībām, dalībvalstu ieguldījuma līmenis minētā mērķa sasniegšanai var atšķirties atkarībā no katras valsts prioritātēm.

| (7) | Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (9) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, balvas, netiešu izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēja nosacījuma mehānisma režīmu Savienības budžeta aizsardzībai. |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai piemēro horizontālos finanšu noteikumus, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēmuši, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. pantu. Minētie noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (9) (“Finanšu regula”) un jo īpaši nosaka procedūru budžeta izveidei un izpildei, izmantojot dotācijas, iepirkumu, balvas, netiešu izpildi, kā arī paredz finanšu dalībnieku atbildības pārbaudes. Noteikumi, kas pieņemti, pamatojoties uz LESD 322. pantu, iekļauj arī vispārēja nosacījuma mehānisma režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

| (8) | Lai dalībvalstis varētu pietiekami elastīgi pielāgot ar Covid-19 pandēmiju saistītās krīzes un tās sociālo seku pārvarēšanas pasākumus un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, Komisijai piešķīrumi būtu jānosaka dalībvalstu līmenī. Turklāt būtu jāparedz arī iespēja jebkādus REACT-EU resursus izmantot vistrūcīgāko iedzīvotāju un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (YEI) atbalstam. Tāpat nepieciešams noteikt maksimālās robežas attiecībā uz piešķīrumu tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, vienlaikus nodrošinot dalībvalstīm maksimālu elastību attiecībā uz palīdzības piešķīrumu darbības programmās, ko atbalsta no ERAF vai ESF. ESF darbības intensitāte būtu jāsaglabā, piešķirot REACT-EU resursus nodarbinātības politikas jomās, jo īpaši jauniešu nodarbinātības jomā saskaņā ar pastiprināto Garantiju jauniešiem, kā arī prasmēm un izglītību, sociālo iekļaušanu un veselību, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai sasniegtu nelabvēlīgā situācijā esošas grupas un bērnus. Ir sagaidāms, ka REACT-EU resursi tiks tērēti ātri, tāpēc saistības, kas ir saistītas ar šiem resursiem, būtu jāatceļ tikai darbības programmu slēgšanas brīdī. |
| --- | --- |

(8)

Lai dalībvalstis varētu pietiekami elastīgi pielāgot ar Covid-19 pandēmiju saistītās krīzes un tās sociālo seku pārvarēšanas pasākumus un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, Komisijai piešķīrumi būtu jānosaka dalībvalstu līmenī. Turklāt būtu jāparedz arī iespēja jebkādus REACT-EU resursus izmantot vistrūcīgāko iedzīvotāju un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (YEI) atbalstam. Tāpat nepieciešams noteikt maksimālās robežas attiecībā uz piešķīrumu tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas, vienlaikus nodrošinot dalībvalstīm maksimālu elastību attiecībā uz palīdzības piešķīrumu darbības programmās, ko atbalsta no ERAF vai ESF. ESF darbības intensitāte būtu jāsaglabā, piešķirot REACT-EU resursus nodarbinātības politikas jomās, jo īpaši jauniešu nodarbinātības jomā saskaņā ar pastiprināto Garantiju jauniešiem, kā arī prasmēm un izglītību, sociālo iekļaušanu un veselību, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai sasniegtu nelabvēlīgā situācijā esošas grupas un bērnus. Ir sagaidāms, ka REACT-EU resursi tiks tērēti ātri, tāpēc saistības, kas ir saistītas ar šiem resursiem, būtu jāatceļ tikai darbības programmu slēgšanas brīdī.

| (9) | Tā kā Covid-19 pandēmija dalībvalstu reģionus un pašvaldības ir ietekmējusi atšķirīgi, ir svarīgi ar REACT-EU atbalstīto krīzes seku pārvarēšanas pasākumu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā iesaistīt iestāžu reģionālos un vietējos rīcībspēkus, ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā Covid-19 pandēmija dalībvalstu reģionus un pašvaldības ir ietekmējusi atšķirīgi, ir svarīgi ar REACT-EU atbalstīto krīzes seku pārvarēšanas pasākumu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā iesaistīt iestāžu reģionālos un vietējos rīcībspēkus, ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību.

| (10) | Attiecībā uz REACT-EU resursiem būtu jāievieš arī finanšu pārvietojumu iespējas starp ERAF un ESF atbilstoši mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a pantu. Šādiem pārvietojumiem nebūtu jāietekmē ne resursi, kas pieejami saskaņā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība”, ne īpašais piešķīrums YEI. |
| --- | --- |

(10)

Attiecībā uz REACT-EU resursiem būtu jāievieš arī finanšu pārvietojumu iespējas starp ERAF un ESF atbilstoši mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 25.a pantu. Šādiem pārvietojumiem nebūtu jāietekmē ne resursi, kas pieejami saskaņā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība”, ne īpašais piešķīrums YEI.

| (11) | Lai papildinātu darbības, kuras jau ietilpst ERAF atbalsta darbības jomā, ko paplašināja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 un (ES) 2020/558, arī turpmāk būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot REACT-EU resursus galvenokārt investīcijām veselības aprūpes produktos un pakalpojumos, tostarp pārrobežu veselības aprūpes produktos un pakalpojumos, kā arī institucionālo un kopienas veselības aprūpi un aprūpi ģimenē, atbalsta sniegšanai apgrozāmā kapitāla vai investīciju atbalsta veidā MVU vajadzībām, ietverot konsultāciju atbalstu, jo īpaši nozarēs, kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk un kurām nepieciešama strauja atveseļošana, tādām kā tūrisms un kultūra, investīcijām, kas veicina pāreju uz digitālo un zaļo ekonomiku, investīcijām infrastruktūrā, ar ko bez diskriminācijas sniedz pamatpakalpojumus iedzīvotājiem, un ekonomikas atbalsta pasākumiem tiem reģioniem, kuri ir atkarīgi no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm. Būtu jāveicina arī ciešāka sadarbība, koordinācija un izturētspēja veselības jomā. Turklāt būtu jāatbalsta arī tehniskā palīdzība. Lai vienkāršotu REACT-EU resursu plānošanu un izpildi, ir lietderīgi šos resursus koncentrēt tikai jaunajam tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, kam turklāt vajadzētu būt vienīgajai investīciju prioritātei. |
| --- | --- |

(11)

Lai papildinātu darbības, kuras jau ietilpst ERAF atbalsta darbības jomā, ko paplašināja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 un (ES) 2020/558, arī turpmāk būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot REACT-EU resursus galvenokārt investīcijām veselības aprūpes produktos un pakalpojumos, tostarp pārrobežu veselības aprūpes produktos un pakalpojumos, kā arī institucionālo un kopienas veselības aprūpi un aprūpi ģimenē, atbalsta sniegšanai apgrozāmā kapitāla vai investīciju atbalsta veidā MVU vajadzībām, ietverot konsultāciju atbalstu, jo īpaši nozarēs, kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk un kurām nepieciešama strauja atveseļošana, tādām kā tūrisms un kultūra, investīcijām, kas veicina pāreju uz digitālo un zaļo ekonomiku, investīcijām infrastruktūrā, ar ko bez diskriminācijas sniedz pamatpakalpojumus iedzīvotājiem, un ekonomikas atbalsta pasākumiem tiem reģioniem, kuri ir atkarīgi no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm. Būtu jāveicina arī ciešāka sadarbība, koordinācija un izturētspēja veselības jomā. Turklāt būtu jāatbalsta arī tehniskā palīdzība. Lai vienkāršotu REACT-EU resursu plānošanu un izpildi, ir lietderīgi šos resursus koncentrēt tikai jaunajam tematiskajam mērķim “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”, kam turklāt vajadzētu būt vienīgajai investīciju prioritātei.

| (12) | Attiecībā uz ESF REACT-EU resursi dalībvalstīm būtu galvenokārt jāizmanto, lai atbalstītu piekļuvi darba tirgum un sociālajām sistēmām, nodrošinot darbvietu saglabāšanu, arī izmantojot saīsināta darbalaika shēmas un atbalstu pašnodarbinātām personām, kā arī uzņēmējiem un ārštata darbiniekiem, māksliniekiem un radošo nozaru darbiniekiem. Saīsināta darbalaika shēmu un līdzīgu pasākumu, jo īpaši attiecībā uz pašnodarbinātajiem, mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātos pret bezdarba risku, vienlaikus saglabājot līdzvērtīgus darba un nodarbinātības nosacījumus un darbinieku algas. REACT-EU resursi, ko piešķir šādām shēmām, ir jāizmanto vienīgi darba ņēmēju atbalstam. Pašreizējos Covid-19 pandēmijas radītajos izņēmuma apstākļos būtu iespējams atbalstīt darbiniekiem un pašnodarbinātajiem piemērotās saīsināta darbalaika shēmas pat tad, ja šāds atbalsts netiek apvienots ar aktīviem darba tirgus pasākumiem, ja vien valsts tiesību aktos minētie pasākumi nav noteikti par obligātiem. Minētais noteikums būtu vienādi jāpiemēro arī saīsināta darbalaika shēmām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013, kas Covid-19 krīzes dēļ grozīta ar Regulām (ES) 2020/460 un (ES) 2020/558, un kuras joprojām tiek atbalstītas saskaņā ar īpašo ieguldījumu prioritāti “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”. Savienības atbalsts minētajām saīsinātā darbalaika shēmām būtu jāierobežo, nosakot termiņu. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz ESF REACT-EU resursi dalībvalstīm būtu galvenokārt jāizmanto, lai atbalstītu piekļuvi darba tirgum un sociālajām sistēmām, nodrošinot darbvietu saglabāšanu, arī izmantojot saīsināta darbalaika shēmas un atbalstu pašnodarbinātām personām, kā arī uzņēmējiem un ārštata darbiniekiem, māksliniekiem un radošo nozaru darbiniekiem. Saīsināta darbalaika shēmu un līdzīgu pasākumu, jo īpaši attiecībā uz pašnodarbinātajiem, mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus un pašnodarbinātos pret bezdarba risku, vienlaikus saglabājot līdzvērtīgus darba un nodarbinātības nosacījumus un darbinieku algas. REACT-EU resursi, ko piešķir šādām shēmām, ir jāizmanto vienīgi darba ņēmēju atbalstam. Pašreizējos Covid-19 pandēmijas radītajos izņēmuma apstākļos būtu iespējams atbalstīt darbiniekiem un pašnodarbinātajiem piemērotās saīsināta darbalaika shēmas pat tad, ja šāds atbalsts netiek apvienots ar aktīviem darba tirgus pasākumiem, ja vien valsts tiesību aktos minētie pasākumi nav noteikti par obligātiem. Minētais noteikums būtu vienādi jāpiemēro arī saīsināta darbalaika shēmām, kuras tiek atbalstītas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013, kas Covid-19 krīzes dēļ grozīta ar Regulām (ES) 2020/460 un (ES) 2020/558, un kuras joprojām tiek atbalstītas saskaņā ar īpašo ieguldījumu prioritāti “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanai”. Savienības atbalsts minētajām saīsinātā darbalaika shēmām būtu jāierobežo, nosakot termiņu.

| (13) | Atbalsts būtu jāsniedz darbvietu radīšanai un kvalitatīvai nodarbinātībai, jo īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām, un sociālās atstumtības un nabadzības izskaušanas pasākumiem. Jauniešu nodarbinātības pasākumi būtu jāpaplašina saskaņā ar pastiprināto Garantiju jauniešiem. Ieguldījumi būtu jānovirza izglītībai, apmācībai un prasmju attīstīšanai, ietverot pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidošanu, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Būtu jāveicina vienlīdzīga piekļuve vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, kuri jānodrošina arī bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, etniskajām minoritātēm un bezpajumtniekiem. |
| --- | --- |

(13)

Atbalsts būtu jāsniedz darbvietu radīšanai un kvalitatīvai nodarbinātībai, jo īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām, un sociālās atstumtības un nabadzības izskaušanas pasākumiem. Jauniešu nodarbinātības pasākumi būtu jāpaplašina saskaņā ar pastiprināto Garantiju jauniešiem. Ieguldījumi būtu jānovirza izglītībai, apmācībai un prasmju attīstīšanai, ietverot pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidošanu, jo īpaši attiecībā uz nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Būtu jāveicina vienlīdzīga piekļuve vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, kuri jānodrošina arī bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, etniskajām minoritātēm un bezpajumtniekiem.

| (14) | Turklāt dalībvalstīm būtu jāturpina īpašu uzmanību pievērst cilvēkiem, kas dzīvo lauku, pierobežas, mazāk attīstītos, salu, kalnu, mazapdzīvotos un tālākos reģionos, kā arī apgabalos, kurus skar rūpniecības restrukturizācija un depopulācija, un attiecīgā gadījumā jāizmanto REACT-EU resursi nolūkā atbalstīt minētos cilvēkus. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt dalībvalstīm būtu jāturpina īpašu uzmanību pievērst cilvēkiem, kas dzīvo lauku, pierobežas, mazāk attīstītos, salu, kalnu, mazapdzīvotos un tālākos reģionos, kā arī apgabalos, kurus skar rūpniecības restrukturizācija un depopulācija, un attiecīgā gadījumā jāizmanto REACT-EU resursi nolūkā atbalstīt minētos cilvēkus.

| (15) | Tā kā dalībvalstu robežu pagaidu slēgšana ir radījusi ievērojamas grūtības pārrobežu kopienām un uzņēmumiem, ir atbilstīgi ļaut dalībvalstīm piešķirt REACT-EU resursus arī esošajām pārrobežu programmām saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi. |
| --- | --- |

(15)

Tā kā dalībvalstu robežu pagaidu slēgšana ir radījusi ievērojamas grūtības pārrobežu kopienām un uzņēmumiem, ir atbilstīgi ļaut dalībvalstīm piešķirt REACT-EU resursus arī esošajām pārrobežu programmām saskaņā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi.

| (16) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami finanšu līdzekļi, kas ļautu ātri īstenot ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu pasākumus un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, ir nepieciešams nodrošināt lielāku sākotnējā priekšfinansējuma maksājumu, lai ātri īstenotu darbības, ko atbalsta ar REACT-EU resursiem. Izmaksājamā sākotnējā priekšfinansējuma apmēram būtu jābūt tādam, lai dalībvalstīm būtu līdzekļi, no kuriem vajadzības gadījumā saņēmējiem tiktu veikti avansa maksājumi un ātra izmaksu atlīdzināšana pēc maksājuma pieprasījuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami finanšu līdzekļi, kas ļautu ātri īstenot ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu pasākumus un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, ir nepieciešams nodrošināt lielāku sākotnējā priekšfinansējuma maksājumu, lai ātri īstenotu darbības, ko atbalsta ar REACT-EU resursiem. Izmaksājamā sākotnējā priekšfinansējuma apmēram būtu jābūt tādam, lai dalībvalstīm būtu līdzekļi, no kuriem vajadzības gadījumā saņēmējiem tiktu veikti avansa maksājumi un ātra izmaksu atlīdzināšana pēc maksājuma pieprasījuma iesniegšanas.

| (17) | Dalībvalstīm vajadzētu būt rīcības brīvībai piešķirt REACT-EU resursus jaunām īpaši izveidotām darbības programmām saskaņā ar mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” vai jauniem prioritārajiem virzieniem esošo programmu ietvaros saskaņā ar “Investīciju izaugsmei un nodarbinātībai” un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķiem. Lai nodrošinātu ātru īstenošanu, jauno īpaši izveidoto darbības programmu vajadzībām būtu jāatļauj norīkot tikai tās iestādes, kuras jau ir norīkotas esošajās darbības programmās, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda. Nevajadzētu prasīt dalībvalstīm veikt ex ante izvērtējumu, un būtu jāierobežo elementi, kas vajadzīgi, lai darbības programmu iesniegtu Komisijas apstiprināšanai. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstīm vajadzētu būt rīcības brīvībai piešķirt REACT-EU resursus jaunām īpaši izveidotām darbības programmām saskaņā ar mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” vai jauniem prioritārajiem virzieniem esošo programmu ietvaros saskaņā ar “Investīciju izaugsmei un nodarbinātībai” un Eiropas teritoriālās sadarbības mērķiem. Lai nodrošinātu ātru īstenošanu, jauno īpaši izveidoto darbības programmu vajadzībām būtu jāatļauj norīkot tikai tās iestādes, kuras jau ir norīkotas esošajās darbības programmās, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda. Nevajadzētu prasīt dalībvalstīm veikt ex ante izvērtējumu, un būtu jāierobežo elementi, kas vajadzīgi, lai darbības programmu iesniegtu Komisijas apstiprināšanai.

| (18) | REACT-EU resursi būtu jāizmanto saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un principu “nekaitēt”, ņemot vērā Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Turklāt visā darbības programmu īstenošanā būtu jāņem vērā un jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesības principa integrēšana. |
| --- | --- |

(18)

REACT-EU resursi būtu jāizmanto saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un principu “nekaitēt”, ņemot vērā Parīzes nolīgumu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Turklāt visā darbības programmu īstenošanā būtu jāņem vērā un jāveicina vīriešu un sieviešu līdztiesība, integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai un dzimumu līdztiesības principa integrēšana.

| (19) | Lai mazinātu slogu valstu budžetiem saistībā ar krīzes novēršanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un lai sagatavotos zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, izdevumiem, kas nepieciešami operācijām, vajadzētu būt attiecināmiem no 2020. gada 1. februāra un izņēmuma kārtā būtu jādod dalībvalstīm iespēja pieprasīt līdzfinansējuma likmi līdz 100 %, kas tiktu piemērota to darbības programmu atsevišķajiem prioritārajiem virzieniem, kuros sniedz atbalstu no REACT-EU resursiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai mazinātu slogu valstu budžetiem saistībā ar krīzes novēršanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un lai sagatavotos zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai, izdevumiem, kas nepieciešami operācijām, vajadzētu būt attiecināmiem no 2020. gada 1. februāra un izņēmuma kārtā būtu jādod dalībvalstīm iespēja pieprasīt līdzfinansējuma likmi līdz 100 %, kas tiktu piemērota to darbības programmu atsevišķajiem prioritārajiem virzieniem, kuros sniedz atbalstu no REACT-EU resursiem.

| (20) | Lai gan ir svarīgi nodrošināt, ka 2023. gada 31. decembris paliek attiecināmības beigu datums 2014.–2020. gada plānošanas periodā, būtu skaidri jānorāda, ka joprojām varētu tikt atlasītas operācijas atbalsta sniegšanai 2023. gadā. |
| --- | --- |

(20)

Lai gan ir svarīgi nodrošināt, ka 2023. gada 31. decembris paliek attiecināmības beigu datums 2014.–2020. gada plānošanas periodā, būtu skaidri jānorāda, ka joprojām varētu tikt atlasītas operācijas atbalsta sniegšanai 2023. gadā.

| (21) | Lai nodrošinātu, ka tiek turpināta atsevišķu no REACT-EU līdzekļiem atbalstītu operāciju īstenošana, būtu jāpiemēro pakāpeniskas pārtraukšanas noteikumi, kas izklāstīti Regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu, ka tiek turpināta atsevišķu no REACT-EU līdzekļiem atbalstītu operāciju īstenošana, būtu jāpiemēro pakāpeniskas pārtraukšanas noteikumi, kas izklāstīti Regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu.

| (22) | Saskaņā ar īpašajiem elastības pasākumiem, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, kas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ieviesti ar Regulu (ES) 2020/558, attiecināmiem vajadzētu būt arī izdevumiem par fiziski pabeigtām vai pilnībā īstenotām darbībām, kas veicina krīzes pārvarēšanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un sagatavo zaļu, digitālu un noturīgu ekonomikas atveseļošanu, ko atbalsta saskaņā ar attiecīgo jauno tematisko mērķi, ar nosacījumu, ka attiecīgās darbības ir sāktas no 2020. gada 1. februāra. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar īpašajiem elastības pasākumiem, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu, kas Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ieviesti ar Regulu (ES) 2020/558, attiecināmiem vajadzētu būt arī izdevumiem par fiziski pabeigtām vai pilnībā īstenotām darbībām, kas veicina krīzes pārvarēšanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un sagatavo zaļu, digitālu un noturīgu ekonomikas atveseļošanu, ko atbalsta saskaņā ar attiecīgo jauno tematisko mērķi, ar nosacījumu, ka attiecīgās darbības ir sāktas no 2020. gada 1. februāra.

| (23) | Lai dalībvalstis varētu ātri izmantot REACT-EU resursus pašreizējā plānošanas periodā, ir pamatoti izņēmuma kārtā atbrīvot dalībvalstis no pienākuma ievērot ex ante nosacījumus un prasības attiecībā uz snieguma rezervi un snieguma satvara piemērošanu, tematisko koncentrāciju, arī attiecībā uz ERAF noteiktajām ilgtspējīgas pilsētu attīstības robežvērtībām, un no prasībām attiecībā uz komunikācijas stratēģijas sagatavošanu REACT-EU resursiem. Tomēr dalībvalstīm līdz 2024. gada 31. decembrim ir jāveic vismaz viens izvērtējums, lai novērtētu REACT-EU resursu lietderību, efektivitāti, ietekmi un iekļautību, kā arī to, kā šie resursi palīdzējuši izpildīt jaunā īpašā tematiskā mērķa uzdevumus. Lai veicinātu salīdzināmas informācijas pieejamību Savienības līmenī, attiecīgā gadījumā būtu jāprasa dalībvalstīm izmantot Covid-19 programmu īpašos rādītājus, ko darījusi pieejamus Komisija. Turklāt dalībvalstīm un vadošajām iestādēm, pildot savus pienākumus, kas saistīti ar informāciju, komunikāciju un publicitāti, būtu jāuzlabo Savienības ieviesto ārkārtas pasākumu un resursu pamanāmība, jo īpaši nodrošinot, ka finanšu instrumentu potenciālie saņēmēji, saņēmēji, dalībnieki, galasaņēmēji un plaša sabiedrība ir informēti par REACT-EU resursu esību un apjomu un no tiem sniegto atbalstu. |
| --- | --- |

(23)

Lai dalībvalstis varētu ātri izmantot REACT-EU resursus pašreizējā plānošanas periodā, ir pamatoti izņēmuma kārtā atbrīvot dalībvalstis no pienākuma ievērot ex ante nosacījumus un prasības attiecībā uz snieguma rezervi un snieguma satvara piemērošanu, tematisko koncentrāciju, arī attiecībā uz ERAF noteiktajām ilgtspējīgas pilsētu attīstības robežvērtībām, un no prasībām attiecībā uz komunikācijas stratēģijas sagatavošanu REACT-EU resursiem. Tomēr dalībvalstīm līdz 2024. gada 31. decembrim ir jāveic vismaz viens izvērtējums, lai novērtētu REACT-EU resursu lietderību, efektivitāti, ietekmi un iekļautību, kā arī to, kā šie resursi palīdzējuši izpildīt jaunā īpašā tematiskā mērķa uzdevumus. Lai veicinātu salīdzināmas informācijas pieejamību Savienības līmenī, attiecīgā gadījumā būtu jāprasa dalībvalstīm izmantot Covid-19 programmu īpašos rādītājus, ko darījusi pieejamus Komisija. Turklāt dalībvalstīm un vadošajām iestādēm, pildot savus pienākumus, kas saistīti ar informāciju, komunikāciju un publicitāti, būtu jāuzlabo Savienības ieviesto ārkārtas pasākumu un resursu pamanāmība, jo īpaši nodrošinot, ka finanšu instrumentu potenciālie saņēmēji, saņēmēji, dalībnieki, galasaņēmēji un plaša sabiedrība ir informēti par REACT-EU resursu esību un apjomu un no tiem sniegto atbalstu.

| (24) | Lai šos REACT-EU resursus varētu novirzīt uz ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros tie ir visvairāk vajadzīgi, kā ārkārtas pasākumu un neskarot struktūrfondu līdzekļu piešķiršanas vispārīgos noteikumus nebūtu jāprasa ERAF un ESF piešķirtos REACT-EU resursus sadalīt pa reģionu kategorijām. Tomēr tiek sagaidīts, ka dalībvalstis ņems vērā atšķirīgās reģionālās vajadzības un attīstības līmeņus, lai nodrošinātu, ka atbalsta sniegšanā ir panākts līdzsvars starp Covid-19 pandēmijas visvairāk skarto reģionu un pilsētu vajadzībām un vajadzību arī turpmāk atbilstoši LESD 174. pantā izklāstītajiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem galveno uzmanību pievērst mazāk attīstītiem reģioniem. Saskaņā ar partnerības principu dalībvalstīm būtu jāiesaista arī vietējās un reģionālās iestādes, kā arī attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus. |
| --- | --- |

(24)

Lai šos REACT-EU resursus varētu novirzīt uz ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros tie ir visvairāk vajadzīgi, kā ārkārtas pasākumu un neskarot struktūrfondu līdzekļu piešķiršanas vispārīgos noteikumus nebūtu jāprasa ERAF un ESF piešķirtos REACT-EU resursus sadalīt pa reģionu kategorijām. Tomēr tiek sagaidīts, ka dalībvalstis ņems vērā atšķirīgās reģionālās vajadzības un attīstības līmeņus, lai nodrošinātu, ka atbalsta sniegšanā ir panākts līdzsvars starp Covid-19 pandēmijas visvairāk skarto reģionu un pilsētu vajadzībām un vajadzību arī turpmāk atbilstoši LESD 174. pantā izklāstītajiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem galveno uzmanību pievērst mazāk attīstītiem reģioniem. Saskaņā ar partnerības principu dalībvalstīm būtu jāiesaista arī vietējās un reģionālās iestādes, kā arī attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus.

| (25) | Uz REACT-EU izdevumiem būtu jāattiecina tādas pašas prasības un aizsardzības pasākumi kā uz visu kohēzijas finansējumu, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir paredzētas atkāpes. Tas ietver pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kā arī efektīvus krāpšanas apkarošanas pasākumus, ko dalībvalstu un Savienības līmenī īsteno ar esošo krāpšanas apkarošanas aģentūru, tādu kā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, un attiecīgā gadījumā Eiropas prokurora atbalstu. |
| --- | --- |

(25)

Uz REACT-EU izdevumiem būtu jāattiecina tādas pašas prasības un aizsardzības pasākumi kā uz visu kohēzijas finansējumu, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir paredzētas atkāpes. Tas ietver pamattiesību ievērošanu un atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kā arī efektīvus krāpšanas apkarošanas pasākumus, ko dalībvalstu un Savienības līmenī īsteno ar esošo krāpšanas apkarošanas aģentūru, tādu kā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, un attiecīgā gadījumā Eiropas prokurora atbalstu.

| (26) | Ir svarīgi, lai, pieņemot pasākumus Savienības budžeta aizsardzībai, tiktu pienācīgi aizsargātas galasaņēmēju un saņēmēju likumīgās intereses. |
| --- | --- |

(26)

Ir svarīgi, lai, pieņemot pasākumus Savienības budžeta aizsardzībai, tiktu pienācīgi aizsargātas galasaņēmēju un saņēmēju likumīgās intereses.

| (27) | Lai atvieglotu pārvietojumus, ko atļauj ar šo regulu ieviestās izmaiņas, Finanšu regulas 30. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktais nosacījums par apropriāciju izmantošanu vienam un tam pašam mērķim šiem pārvietojumiem nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(27)

Lai atvieglotu pārvietojumus, ko atļauj ar šo regulu ieviestās izmaiņas, Finanšu regulas 30. panta 1. punkta f) apakšpunktā noteiktais nosacījums par apropriāciju izmantošanu vienam un tam pašam mērķim šiem pārvietojumiem nebūtu jāpiemēro.

| (28) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, reaģēt uz Covid-19 krīzes ietekmi, ieviešot elastības pasākumus Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsta sniegšanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, reaģēt uz Covid-19 krīzes ietekmi, ieviešot elastības pasākumus Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalsta sniegšanā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet ierosinātās darbības mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (29) | Ņemot vērā ar Covid-19 pandēmiju saistītās situācijas steidzamību, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(29)

Ņemot vērā ar Covid-19 pandēmiju saistītās situācijas steidzamību, šai regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (30) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1303/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(30)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1303/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (31) | Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (10) 135. panta 2. punktā paredzēts, ka grozījumus Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (11) vai Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (12), kuri pieņemti minētā līguma spēkā stāšanās dienā vai pēc tās, nepiemēro Apvienotajai Karalistei, ciktāl minētie grozījumi ietekmē Apvienotās Karalistes finanšu saistības. Atbalstu saskaņā ar šo regulu 2021. un 2022. gadam finansē no Savienības pašu resursu maksimālā apjoma palielināšanas, kas ietekmētu Apvienotās Karalistes finanšu saistības. Tāpēc šī regula nebūtu jāpiemēro Apvienotajai Karalistei vai tās teritorijā, |
| --- | --- |

(31)

Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (10) 135. panta 2. punktā paredzēts, ka grozījumus Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (11) vai Padomes Lēmumā 2014/335/ES, Euratom (12), kuri pieņemti minētā līguma spēkā stāšanās dienā vai pēc tās, nepiemēro Apvienotajai Karalistei, ciktāl minētie grozījumi ietekmē Apvienotās Karalistes finanšu saistības. Atbalstu saskaņā ar šo regulu 2021. un 2022. gadam finansē no Savienības pašu resursu maksimālā apjoma palielināšanas, kas ietekmētu Apvienotās Karalistes finanšu saistības. Tāpēc šī regula nebūtu jāpiemēro Apvienotajai Karalistei vai tās teritorijā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

| 1. | iekļauj šādus pantus:

  “92.a pants
  REACT-EU resursi
  Padomes Regulas (ES) 2020/2094 (*1) 1. panta 2. punktā minētos pasākumus īsteno struktūrfondu ietvaros ar summu līdz 47 500 000 000 EUR 2018. gada cenās, kā norādīts minētās regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā, ievērojot tās 3. panta 3., 4., 7. un 9. punktu.
  Šie papildu resursi 2021. un 2022. gadā, kas piešķirti saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, sniedz palīdzību nolūkā veicināt krīzes seku pārvarēšanu saistībā ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (“REACT-EU resursi”)
  Kā paredz Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 1. punkts, REACT-EU resursi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nolūkā.


  92.b pants
  REACT-EU resursu īstenošanas kārtība

  1.   REACT-EU resursus dara pieejamus mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”.
  Atkāpjoties no 94. panta, dalībvalstis daļu no saviem REACT-EU resursiem kopīgi piešķir arī mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” pārrobežu sadarbības programmām, kurās tās piedalās, ja tās vienojas, ka šādi piešķīrumi atspoguļo to attiecīgās valsts prioritātes.

  REACT-EU resursus izmanto, lai īstenotu tehnisko palīdzību saskaņā ar šā panta 6. punktu un darbības, ar kurām īsteno šā panta 9. punkta pirmajā daļā minēto tematisko mērķi.


  2.   Papildus kopējiem 91. pantā noteiktajiem resursiem REACT-EU resursus dara pieejamus budžeta saistībām 2021. un 2022. gadam šādi:






  — | 2021: 37 500 000 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

1.

iekļauj šādus pantus:

“92.a pants

REACT-EU resursi

Padomes Regulas (ES) 2020/2094 (*1) 1. panta 2. punktā minētos pasākumus īsteno struktūrfondu ietvaros ar summu līdz 47 500 000 000 EUR 2018. gada cenās, kā norādīts minētās regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā, ievērojot tās 3. panta 3., 4., 7. un 9. punktu.

Šie papildu resursi 2021. un 2022. gadā, kas piešķirti saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, sniedz palīdzību nolūkā veicināt krīzes seku pārvarēšanu saistībā ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (“REACT-EU resursi”)

Kā paredz Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 1. punkts, REACT-EU resursi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nolūkā.

92.b pants

REACT-EU resursu īstenošanas kārtība

1.   REACT-EU resursus dara pieejamus mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”.

Atkāpjoties no 94. panta, dalībvalstis daļu no saviem REACT-EU resursiem kopīgi piešķir arī mērķa “Eiropas teritoriālā sadarbība” pārrobežu sadarbības programmām, kurās tās piedalās, ja tās vienojas, ka šādi piešķīrumi atspoguļo to attiecīgās valsts prioritātes.

REACT-EU resursus izmanto, lai īstenotu tehnisko palīdzību saskaņā ar šā panta 6. punktu un darbības, ar kurām īsteno šā panta 9. punkta pirmajā daļā minēto tematisko mērķi.

2.   Papildus kopējiem 91. pantā noteiktajiem resursiem REACT-EU resursus dara pieejamus budžeta saistībām 2021. un 2022. gadam šādi:

—

2021: 37 500 000 000 EUR,

| — | 2022: 10 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2022: 10 000 000 000 EUR.

Ar REACT-EU resursiem atbalsta arī administratīvos izdevumus, nepārsniedzot 18 000 000 EUR 2018. gada cenās.

Darbības, ko atbalsta ar REACT-EU resursiem, atbalsta piešķiršanai var atlasīt līdz 2023. gada beigām. Darbībām, ko atbalsta ar REACT-EU resursiem, piemēro pakāpeniskas pārtraukšanas noteikumus, kas izklāstīti Regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu.

3.   0,35 % no REACT-EU resursiem piešķir tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas, īpašu uzmanību pievēršot dalībvalstīm, kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk, un dalībvalstīm ar zemākiem apguves un īstenošanas rādītājiem.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, kurā saskaņā ar VIIa pielikumā noteiktajiem kritērijiem un metodiku nosaka REACT-EU resursu sadalījumu kā struktūrfondu apropriācijas 2021. gadam katrai dalībvalstij. Minēto lēmumu 2021. gadā pārskata, lai, pamatojoties uz datiem, kas pieejami līdz 2021. gada 19. oktobrim, noteiktu REACT-EU resursu sadalījumu 2022. gadam.

5.   Atkāpjoties no 76. panta pirmās daļas, budžeta saistības REACT-EU resursiem attiecībā uz katru attiecīgo darbības programmu uzņemas par katru fondu 2021. un 2022. gadam.

Regulas 76. panta otrajā daļā minētās juridiskās saistības attiecībā uz 2021. un 2022. gadu stājas spēkā dienā vai pēc dienas, kas minēta Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 3. punktā.

Regulas 76. panta trešo un ceturto daļu REACT-EU resursiem nepiemēro.

Atkāpjoties no Finanšu regulas 14. panta 3. punkta, šīs regulas II daļas IX sadaļas IV nodaļā un 136. pantā izklāstītos noteikumus par saistību atcelšanu piemēro budžeta saistībām, kuru pamatā ir REACT-EU resursi. Atkāpjoties no Finanšu regulas 12. panta 4. punkta c) apakšpunkta, REACT-EU resursus neizmanto secīgai programmai vai darbībai.

Atkāpjoties no šīs regulas 86. panta 2. punkta un 136. panta 1. punkta, saistības attiecībā uz REACT-EU resursiem atceļ saskaņā ar noteikumiem, kas jāievēro attiecībā uz programmu slēgšanu.

REACT-EU resursus, kas pieejami plānošanai ERAF un ESF ietvaros, katra dalībvalsts piešķir darbības programmām vai pārrobežu sadarbības programmām, saskaņā ar partnerības principu iesaistot vietējās un reģionālās iestādes, kā arī attiecīgās struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību un sociālos partnerus.

Atkāpjoties no 92. panta 7. punkta, daļu no REACT-EU resursiem arī ierosina izmantot, ja attiecīgā dalībvalsts to uzskata par vajadzīgu, lai palielinātu atbalstu Eiropas atbalsta fondam vistrūcīgākajām personām (EAFVP) nolūkā pievērsties to cilvēku situācijai, kurus vēl nepieredzētā mērā skārusi Covid-19 krīze. Daļu no REACT-EU resursiem var izmantot arī tam, lai palielinātu atbalstu YEI. Abos gadījumos palielinājumu var ierosināt pirms piešķīruma ERAF un ESF vai vienlaicīgi ar šādu piešķīrumu.

Pēc dalībvalsts pieprasījuma darbības programmas grozīšanai saskaņā ar 30. panta 1. punktu REACT-EU resursus pēc to sākotnējās piešķiršanas var pārvietot starp ERAF un ESF neatkarīgi no 92. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajām procentuālajām daļām, vispārējo ESF darbības intensitāti saglabājot Savienības līmenī. Šo daļu nepiemēro ERAF līdzekļiem, kas piešķirti pārrobežu sadarbības programmām atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”.

REACT-EU resursiem nepiemēro 30. panta 5. punktu. Minētos resursus izslēdz no minētajā punktā noteikto maksimālo apjomu aprēķina bāzes.

Piemērojot Finanšu regulas 30. panta 1. punkta f) apakšpunktu, šādiem pārvietojumiem nepiemēro nosacījumu, ka apropriācijas ir paredzētas tam pašam mērķim. Šādi pārvietojumi var attiekties tikai uz finanšu plāna kārtējo gadu vai nākamajiem gadiem.

Sākotnējam piešķīrumam vai turpmākiem REACT-EU resursu pārvietojumiem nepiemēro prasības, kas noteiktas šīs regulas 92. panta 4. punktā.

REACT-EU resursus īsteno saskaņā ar tā fonda noteikumiem, kuram tie ir piešķirti vai uz kuru tie ir pārvietoti.

6.   Līdz 4 % no kopējiem ERAF un ESF REACT-EU resursiem pēc dalībvalstu iniciatīvas var piešķirt tehniskajai palīdzībai jebkurā esošā darbības programmā, ko atbalsta no ERAF vai ESF, vai 10. punktā minētai jaunai darbības programmai vai programmām.

Tehniskajai palīdzībai var piešķirt līdz 6 % no papildu ERAF līdzekļiem, kas saskaņā ar 1. punkta otro daļu piešķirti kādai pārrobežu sadarbības programmai atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”.

7.   Atkāpjoties no 81. panta 1. punkta un 134. panta 1. punkta, sākotnējais priekšfinansējums, kas izmaksājams pēc Komisijas lēmuma par darbības programmas pieņemšanu vai darbības programmas grozījumu apstiprināšanu REACT-EU resursu piešķiršanai, ir 11 % no REACT-EU resursiem, kas piešķirti programmām 2021. gadam saskaņā ar šā panta 9. punktā minēto jauno tematisko mērķi.

Lai 134. panta 2. punktu piemērotu ikgadējam priekšfinansējumam 2021., 2022. un 2023. gadā, atbalsta summā, kas no fondiem piešķirta darbības programmai visam plānošanas periodam, iekļauj REACT-EU resursus.

Par visu summu, kas izmaksāta kā pirmajā daļā minētais papildu sākotnējais priekšfinansējums, pilnībā dzēš no Komisijas uzskaites ne vēlāk kā darbības programmas slēgšanas dienā.

8.   REACT-EU resursus, kas nav piešķirti tehniskajai palīdzībai, izmanto saskaņā ar 9. punkta pirmajā daļā norādīto tematisko mērķi, lai atbalstītu darbības, kas veicina ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavo zaļu, digitālu un noturīgu ekonomikas atveseļošanu.

Dalībvalstis REACT-EU resursus var piešķirt vienam vai vairākiem atsevišķiem prioritārajiem virzieniem spēkā esošā darbības programmā vai programmās atbilstīgi mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” vai esošā pārrobežu sadarbības programmā vai programmās atbilstīgi mērķim “Eiropas teritoriālā sadarbība”, vai arī jaunai darbības programmai vai programmām, kas minēta šā panta 10. punktā atbilstīgi mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”. Atkāpjoties no 26. panta 1. punkta, programma attiecas uz laikposmu līdz 2022. gada 31. decembrim, ievērojot šā panta 4. punktu.

Attiecībā uz ERAF REACT-EU resursus galvenokārt izmanto, lai atbalstītu investīcijas veselības aprūpes produktos un pakalpojumos vai sociālajā infrastruktūrā, sniegtu atbalstu apgrozāmā kapitāla vai investīciju atbalsta veidā MVU ieguldījumiem nozarēs ar augstu darbvietu radīšanas potenciālu, atbalstītu investīcijas, kas sekmē pāreju uz digitālu un zaļu ekonomiku, atbalstītu investīcijas infrastruktūrā, ar ko iedzīvotājiem sniedz pamatpakalpojumus, un atbalstītu ekonomiskā atbalsta pasākumus reģionos, kuri ir visvairāk atkarīgi no Covid-19 krīzes vissmagāk skartajām nozarēm.

Attiecībā uz ESF REACT-EU resursus galvenokārt izmanto, lai atbalstītu piekļuvi darba tirgum, saglabājot darbinieku un pašnodarbināto darba vietas, arī izmantojot saīsināta darbalaika shēmas, pat ja minētais atbalsts nav apvienots ar aktīviem darba tirgus pasākumiem, ja vien valsts tiesību aktos minētie pasākumi nav noteikti kā obligāti. No REACT-EU resursiem atbalsta darbvietu radīšanu un kvalitatīvu nodarbinātību, jo īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām, un paplašina jauniešu nodarbinātības pasākumus saskaņā ar pastiprināto Garantiju jauniešiem. Ieguldījumus izglītībā, apmācībā un prasmju pilnveidē novirza tam, lai pievērstos virzībai uz divējādo zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Ar REACT-EU resursiem atbalsta arī sociālās sistēmas, kas veicina sociālās iekļaušanas, diskriminācijas novēršanas un nabadzības izskaušanas pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzībai un uzlabotai piekļuvei vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, arī bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, personām ar invaliditāti, etniskajām minoritātēm un bezpajumtniekiem.

9.   Izņemot šā panta 6. punktā minēto tehnisko palīdzību un šā panta 5. punkta septītajā daļā minētos REACT-EU resursus, ko izmanto EAFVP vai YEI, no REACT-EU resursiem atbalsta darbības saskaņā ar jauno tematisko mērķi “Palīdzēt veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai”, kas papildina 9. pantā izklāstītos tematiskos mērķus.

Šā punkta pirmajā daļā minētais tematiskais mērķis ir pieejams vienīgi REACT-EU resursu plānošanai. Atkāpjoties no šīs regulas 96. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkta un no Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 1. punkta, to nekombinē ar citām investīciju prioritātēm.

Šā punkta pirmajā daļā minētais tematiskais mērķis ir arī vienīgā investīciju prioritāte, plānojot un īstenojot REACT-EU resursus no ERAF un ESF.

Ja spēkā esošā darbības programmā atbilstoši šā punkta pirmajā daļā minētajam tematiskajam mērķim nosaka vienu vai vairākus atsevišķus prioritāros virzienus, šīs regulas 96. panta 2. punkta b), v) un vii) punktā un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta b), v) un vi) punktā uzskaitītie elementi pārskatītās darbības programmas prioritārā virziena aprakstā nav jānorāda.

REACT-EU resursu piešķīrumu 2021. gadam un attiecīgā gadījumā 2022. gadam nosaka pārskatītajā finansējuma plānā, kas izklāstīts šīs regulas 96. panta 2. punkta d) apakšpunktā un Regulas (ES) Nr. 1299/2013 8. panta 2. punkta d) apakšpunktā, bet nenorāda snieguma rezerves summas un sadalījumu pa reģionu kategorijām.

Atkāpjoties no šīs regulas 30. panta 1. punkta, dalībvalsts iesniegtos pieprasījumus grozīt programmu pienācīgi pamato un tajos jo īpaši izklāsta programmas izmaiņu paredzamo ietekmi uz krīzes novēršanas pasākumu veicināšanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanas sagatavošanu. Minētajiem pieprasījumiem pievieno pārskatīto programmu.

10.   Atkāpjoties no 26. panta 4. punkta, dalībvalstis var izstrādāt jaunas darbības programmas saskaņā ar mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, kas īpaši veltītas šā panta 9. punkta pirmajā daļā minētajam jaunajam tematiskajam mērķim. 55. pantā noteiktais ex ante izvērtējums netiek prasīts.

Atkāpjoties no 96. panta 2. punkta a) apakšpunkta, ja šāda jauna darbības programma tiek izstrādāta, pamatojumā izklāsta darbības programmas paredzamo ietekmi uz krīzes novēršanas pasākumu veicināšanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanas sagatavošanu.

Ja tiek izveidota šāda jauna darbības programma, dalībvalstis 96. panta 5. punkta a) apakšpunkta vajadzībām drīkst norādīt tikai tās iestādes, kuras jau ir norīkotas esošajās darbības programmās, kas saņem atbalstu no ERAF, ESF vai Kohēzijas fonda.

Šādai jaunai darbības programmai netiek prasīti elementi, kas izklāstīti 96. panta 2. punkta pirmās daļas b), v) un vii) punktos, 4. punktā, 6. punkta b) un c) apakšpunktā un 7. punktā. Elementi, kas izklāstīti 96. panta 3. punktā, ir vajadzīgi tikai tad, ja tiek sniegts attiecīgais atbalsts.

Atkāpjoties no 29. panta 3. un 4. punkta un 30. panta 2. punkta, Komisija dara visu iespējamo, lai jebkuru jaunu īpašam mērķim veltītu darbības programmu vai jebkādus grozījumus esošā programmā apstiprinātu 15 darba dienu laikā pēc tam, kad dalībvalsts tos ir iesniegusi.

11.   Atkāpjoties no 65. panta 2. un 9. punkta, izdevumi darbībām, ar kurām atbalsta šā panta 9. punkta pirmajā daļā minēto tematisko mērķi, ir attiecināmi no 2020. gada 1. februāra.

12.   Atkāpjoties no 120. panta 3. punkta pirmās un otrās daļas, prioritārajam virzienam vai virzieniem, ko atbalsta no REACT-EU resursiem, kuri plānoti atbilstoši šā panta 9. punkta pirmajā daļā minētajam tematiskajam mērķim, var piemērot līdzfinansējuma likmi līdz 100 %. Papildus fonda īpašajos noteikumos izklāstītajiem kopējiem rādītājiem dalībvalstis attiecīgā gadījumā izmanto Covid-19 programmas īpašos rādītājus, ko Komisija darījusi pieejamus.

Atkāpjoties no 56. panta 3. punkta un 114. panta 2. punkta, dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2024. gada 31. decembrim tiek veikts vismaz viens izvērtējums par REACT-EU resursu izlietojumu, lai novērtētu to lietderību, efektivitāti, ietekmi un attiecīgā gadījumā iekļautību un nediskrimināciju, tostarp no dzimumu perspektīvas, un lai novērtētu, kā tie sekmē šā panta 9. punkta pirmajā daļā minētā tematiskā mērķa sasniegšanu.

13.   Uz REACT-EU resursiem neattiecas šādi noteikumi:

| a) | atkāpjoties no 18. panta, – prasības par tematisko koncentrāciju, kā arī ilgtspējīgai pilsētu attīstībai noteiktās robežvērtības, kas izklāstītas šajā regulā vai fondiem specifiskajos noteikumos; |
| --- | --- |

a)

atkāpjoties no 18. panta, – prasības par tematisko koncentrāciju, kā arī ilgtspējīgai pilsētu attīstībai noteiktās robežvērtības, kas izklāstītas šajā regulā vai fondiem specifiskajos noteikumos;

| b) | atkāpjoties no 19. panta un fondiem specifiskajiem noteikumiem, – ex ante nosacījumi; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no 19. panta un fondiem specifiskajiem noteikumiem, – ex ante nosacījumi;

| c) | atkāpjoties no 20. un 22. panta, – attiecīgi prasības par izpildes rezervi un darbības rezultātu satvara piemērošanu; |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 20. un 22. panta, – attiecīgi prasības par izpildes rezervi un darbības rezultātu satvara piemērošanu;

| d) | regulas 65. panta 6. punkts attiecībā uz darbībām, kas sākās no 2020. gada 1. februāra un ar ko veicina krīzes novēršanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un sagatavo zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanu, ko atbalsta šā panta 9. punkta pirmajā daļā minētais tematiskais mērķis; |
| --- | --- |

d)

regulas 65. panta 6. punkts attiecībā uz darbībām, kas sākās no 2020. gada 1. februāra un ar ko veicina krīzes novēršanu Covid-19 pandēmijas un tās sociālo seku kontekstā un sagatavo zaļas, digitālas un noturīgas ekonomikas atveseļošanu, ko atbalsta šā panta 9. punkta pirmajā daļā minētais tematiskais mērķis;

| e) | atkāpjoties no 116. panta un 115. panta 1. punkta a) apakšpunkta, – prasības izstrādāt komunikācijas stratēģiju. |
| --- | --- |

e)

atkāpjoties no 116. panta un 115. panta 1. punkta a) apakšpunkta, – prasības izstrādāt komunikācijas stratēģiju.

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1299/2013 12. panta 4. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz operācijām, ko atbalsta ar REACT-EU resursiem saskaņā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība”, ir pietiekami, ja saņēmēju sadarbība notiek vismaz divās jomās.

14.   Pildot savus pienākumus, kas saistīti ar informāciju, komunikāciju un publicitāti atbilstīgi 115. panta 1. un 3. punktam un XII pielikumam, dalībvalstis un vadošās iestādes nodrošina, ka finanšu instrumentu potenciālie saņēmēji, saņēmēji, dalībnieki, galasaņēmēji un plaša sabiedrība ir informēti par REACT-EU resursu esību un apjomu un no tiem sniegto atbalstu.

Dalībvalstis un vadošās iestādes skaidri informē iedzīvotājus par to, ka attiecīgā operācija tiek finansēta no Savienības reaģēšanas pasākumiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju, un nodrošina pilnīgu pārredzamību, vajadzības gadījumā izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus.

Atsauci uz “fondu”, “fondiem” vai “ESI fondiem” XII pielikuma 2.2. iedaļā papildina ar atsauci “finansē no Savienības reaģēšanas pasākumiem saistībā ar Covid-19 pandēmiju”, ja operācijām tiek sniegts finansiāls atbalsts no REACT-EU resursiem.

(*1)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433, 22.12.2020., 23. lpp.).”;"

*1

| 2. | regulas 154. pantam pievieno šādu daļu:

  “Regulas 92.a pantu un 92.b pantu nepiemēro Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā. Minētajos noteikumos atsauces uz dalībvalstīm neietver Apvienoto Karalisti.”; |
| --- | --- |

2.

regulas 154. pantam pievieno šādu daļu:

“Regulas 92.a pantu un 92.b pantu nepiemēro Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā. Minētajos noteikumos atsauces uz dalībvalstīm neietver Apvienoto Karalisti.”;

| 3. | tekstu, kas izklāstīts šīs regulas pielikumā, iekļauj kā VIIa pielikumu. |
| --- | --- |

3.

tekstu, kas izklāstīts šīs regulas pielikumā, iekļauj kā VIIa pielikumu.

2. pants

Komisija līdz 2025. gada 31. martam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei REACT-EU izvērtējumu. Minētajā izvērtējumā iekļauj informāciju par REACT-EU mērķu sasniegšanu, REACT-EU resursu izmantošanas efektivitāti, finansēto darbību veidiem, labuma guvējiem un galasaņēmējiem un radīto Eiropas pievienoto vērtību ekonomikas atveseļošanas sekmēšanā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV C 272, 17.8.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  2020. gada 14. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 16. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1301/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433, 22.12.2020., 23. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

9

(10)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

10

(11)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.).

12

---

PIELIKUMS

“VIIa PIELIKUMS

METODIKA REACT-EU RESURSU PIEŠĶIRŠANAI – 92.B PANTA 4. PUNKTS

REACT-EU resursu piešķiršanas metode

REACT-EU resursus sadala starp dalībvalstīm atbilstoši turpmāk izklāstītajai metodikai.

| 1. | Katras dalībvalsts provizorisko daļu no REACT-EU resursiem nosaka kā to daļu svērto kopsummu, ko aprēķina, pamatojoties uz šādi svērtiem kritērijiem:






  a) | IKP koeficients (svērums 2/3), kas iegūts šādi:






  i) | katras dalībvalsts daļa no reālā sezonāli koriģētā EUR izteiktā IKP kopējā zuduma laikposmā no 2019. gada pirmā pusgada līdz piemērojamā atskaites perioda beigām attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Katras dalībvalsts provizorisko daļu no REACT-EU resursiem nosaka kā to daļu svērto kopsummu, ko aprēķina, pamatojoties uz šādi svērtiem kritērijiem:

a)

IKP koeficients (svērums 2/3), kas iegūts šādi:

i)

katras dalībvalsts daļa no reālā sezonāli koriģētā EUR izteiktā IKP kopējā zuduma laikposmā no 2019. gada pirmā pusgada līdz piemērojamā atskaites perioda beigām attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm;

| ii) | saskaņā ar i) punktā iegūto daļu korekcija, dalot tās ar dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas izteikts procentos no ES-27 valstu vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju (vidējais rādītājs izteikts kā 100 %); |
| --- | --- |

ii)

saskaņā ar i) punktā iegūto daļu korekcija, dalot tās ar dalībvalsts NKI uz vienu iedzīvotāju, kas izteikts procentos no ES-27 valstu vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju (vidējais rādītājs izteikts kā 100 %);

| b) | bezdarba koeficients (svērums 2/9), kas izteikts kā vidējais svērtais no šādiem rādītājiem:






  i) | dalībvalsts daļa no kopējā bezdarbnieku skaita 2020. gada janvārī (svērums 3/4) attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm un |
| --- | --- | --- |

b)

bezdarba koeficients (svērums 2/9), kas izteikts kā vidējais svērtais no šādiem rādītājiem:

i)

dalībvalsts daļa no kopējā bezdarbnieku skaita 2020. gada janvārī (svērums 3/4) attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm un

| ii) | dalībvalsts daļa no kopējā bezdarbnieku skaita pieauguma (svērums 1/4) laikposmā no 2020. gada janvāra līdz piemērojamā atskaites perioda beigām attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts daļa no kopējā bezdarbnieku skaita pieauguma (svērums 1/4) laikposmā no 2020. gada janvāra līdz piemērojamā atskaites perioda beigām attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm;

| c) | jauniešu bezdarba koeficients (svērums 1/9), kas izteikts kā vidējais aritmētiskais no šādiem skaitļiem:






  i) | dalībvalsts daļa no kopējā jauniešu bezdarbnieku skaita 2020. gada janvārī (svērums 3/4) attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm un |
| --- | --- | --- |

c)

jauniešu bezdarba koeficients (svērums 1/9), kas izteikts kā vidējais aritmētiskais no šādiem skaitļiem:

i)

dalībvalsts daļa no kopējā jauniešu bezdarbnieku skaita 2020. gada janvārī (svērums 3/4) attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm un

| ii) | dalībvalsts daļa no kopējā jauniešu bezdarbnieku skaita pieauguma (svērums 1/4) laikposmā no 2020. gada janvāra līdz piemērojamā atskaites perioda beigām attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts daļa no kopējā jauniešu bezdarbnieku skaita pieauguma (svērums 1/4) laikposmā no 2020. gada janvāra līdz piemērojamā atskaites perioda beigām attiecībā pret visām aprēķinā vērā ņemtajām dalībvalstīm.

Ja dalībvalsts reālais sezonāli koriģētais EUR izteiktais IKP piemērojamajā atskaites periodā ir augstāks nekā 2019. gada pirmajā pusgadā, minētās dalībvalsts datus izslēdz no aprēķiniem a) apakšpunkta i) punktā.

Ja bezdarbnieku (vecuma grupā no 15 līdz 74) vai jauniešu bezdarbnieku (vecuma grupā no 15 līdz 24) skaits piemērojamajā atskaites periodā dalībvalstī ir zemāks nekā 2020. gada janvārī, minētās dalībvalsts datus izslēdz no aprēķiniem, kas paredzēti b) apakšpunkta ii) punktā un c) apakšpunkta ii) punktā.

| 2. | Piemērojot 1. punktā izklāstītos noteikumus, dalībvalstīm visā 2021.–2022. gada laikposmā piešķīrumi nav lielāki par:






  a) | dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir virs 109 % no ES-27 valstu vidējā rādītāja, – 0,07 % no to reālā IKP 2019. gadā; |
| --- | --- | --- |

2.

Piemērojot 1. punktā izklāstītos noteikumus, dalībvalstīm visā 2021.–2022. gada laikposmā piešķīrumi nav lielāki par:

a)

dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir virs 109 % no ES-27 valstu vidējā rādītāja, – 0,07 % no to reālā IKP 2019. gadā;

| b) | dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir vienāds ar 90 % no ES-27 vidējā rādītāja vai zemāks, – 2,60 % no to reālā IKP 2019. gadā; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir vienāds ar 90 % no ES-27 vidējā rādītāja vai zemāks, – 2,60 % no to reālā IKP 2019. gadā;

| c) | dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir virs 90 % un ir vienāds ar vai zemāks par 109 % no ES-27 vidējā rādītāja, – procentuālo daļu iegūst, veicot lineāru interpolāciju starp 0,07 % un 2,60 % no to reālā IKP 2019. gadā, kā rezultātā proporcionāli samazina maksimālo procentuālo apjomu atbilstoši labklājības pieaugumam. |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir virs 90 % un ir vienāds ar vai zemāks par 109 % no ES-27 vidējā rādītāja, – procentuālo daļu iegūst, veicot lineāru interpolāciju starp 0,07 % un 2,60 % no to reālā IKP 2019. gadā, kā rezultātā proporcionāli samazina maksimālo procentuālo apjomu atbilstoši labklājības pieaugumam.

Ja dalībvalstij aprēķinātā summa pārsniedz a) līdz c) apakšpunktā noteikto līmeni, to proporcionāli pārdala visu pārējo dalībvalstu piešķīrumiem, kuru vidējais NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) ir zemāks par 100 % no ES-27 valstu vidējā rādītāja. NKI uz vienu iedzīvotāju (pēc pirktspējas līmeņa) laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam ir tas pats, ko izmanto kohēzijas politikā sarunās par DFS 2021.–2027. gadam.

| 3. | Lai aprēķinātu ārkārtas REACT-EU resursu sadalījumu 2021. gadam:






  a) | IKP atskaites periods ir 2020. gada pirmais pusgads; |
| --- | --- | --- |

3.

Lai aprēķinātu ārkārtas REACT-EU resursu sadalījumu 2021. gadam:

a)

IKP atskaites periods ir 2020. gada pirmais pusgads;

| b) | attiecībā uz bezdarbnieku skaitu un jauniešu bezdarbnieku skaitu atskaites periods ir vidējais rādītājs 2020. gada jūnijā–augustā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz bezdarbnieku skaitu un jauniešu bezdarbnieku skaitu atskaites periods ir vidējais rādītājs 2020. gada jūnijā–augustā;

| c) | maksimālo piešķīrumu, kas izriet no 2. punkta piemērošanas, reizina ar 2022. gadam piešķirto REACT-EU resursu daļu no REACT-EU resursu kopsummas 2021. un 2022. gadam. |
| --- | --- |

c)

maksimālo piešķīrumu, kas izriet no 2. punkta piemērošanas, reizina ar 2022. gadam piešķirto REACT-EU resursu daļu no REACT-EU resursu kopsummas 2021. un 2022. gadam.

Pirms 2021. gadam paredzētajiem REACT-EU resursiem tiek piemērota 1. un 2. punktā aprakstītā metode, 100 000 000 EUR un 50 000 000 EUR attiecīgi piešķir Luksemburgai un Maltai.

Turklāt tālākajiem NUTS 2. līmeņa reģioniem no piešķīruma iedala summu, kas atbilst atbalsta intensitātei 30 EUR uz vienu iedzīvotāju. Minēto piešķīrumu sadalīs reģioniem un dalībvalstīm proporcionāli minēto reģionu iedzīvotāju kopskaitam. Papildu piešķīrumu tālākajiem reģioniem pieskaita piešķīrumam, ko katrs tālākais reģions saņem no iedalītajiem valsts budžeta līdzekļiem.

Atlikušo summu 2021. gadam sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar 1. un 2. punktā aprakstīto metodi.

| 4. | Lai aprēķinātu ārkārtas REACT-EU resursu sadalījumu 2022. gadam:






  a) | IKP atskaites periods ir 2021. gada pirmais pusgads; |
| --- | --- | --- |

4.

Lai aprēķinātu ārkārtas REACT-EU resursu sadalījumu 2022. gadam:

a)

IKP atskaites periods ir 2021. gada pirmais pusgads;

| b) | attiecībā uz bezdarbnieku skaitu un jauniešu bezdarbnieku skaitu atskaites periods ir vidējais rādītājs 2021. gada jūnijā–augustā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz bezdarbnieku skaitu un jauniešu bezdarbnieku skaitu atskaites periods ir vidējais rādītājs 2021. gada jūnijā–augustā;

| c) | maksimālo piešķīrumu, kas izriet no 2. punkta piemērošanas, reizina ar 2022. gadam piešķirto REACT-EU resursu daļu no REACT-EU resursu kopsummas 2021. un 2022. gadam. |
| --- | --- |

c)

maksimālo piešķīrumu, kas izriet no 2. punkta piemērošanas, reizina ar 2022. gadam piešķirto REACT-EU resursu daļu no REACT-EU resursu kopsummas 2021. un 2022. gadam.

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/43

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2222

(2020. gada 23. decembris)

par dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem attiecībā uz pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Līgumu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā minētais pārejas periods, kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības (“pārejas periods”), beidzas 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Līgumu par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā minētais pārejas periods, kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības (“pārejas periods”), beidzas 2020. gada 31. decembrī.

| (2) | Ar 10. pantu Līgumā starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Francijas Republiku par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri, kas parakstīts Kenterberijā 1986. gada 12. februārī (“Kenterberijas līgums”), tika izveidota Starpvaldību komisija, lai uzraudzītu visus jautājumus, kas saistīti ar Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju. |
| --- | --- |

(2)

Ar 10. pantu Līgumā starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Francijas Republiku par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri, kas parakstīts Kenterberijā 1986. gada 12. februārī (“Kenterberijas līgums”), tika izveidota Starpvaldību komisija, lai uzraudzītu visus jautājumus, kas saistīti ar Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju.

| (3) | Līdz pārejas perioda beigām Starpvaldību komisija ir valsts drošības iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 (4) nozīmē. Šajā statusā tā visā Lamanša pastāvīgajā savienojumā piemēro Savienības tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz dzelzceļa drošību un, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 (5), dzelzceļa savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

(3)

Līdz pārejas perioda beigām Starpvaldību komisija ir valsts drošības iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/798 (4) nozīmē. Šajā statusā tā visā Lamanša pastāvīgajā savienojumā piemēro Savienības tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz dzelzceļa drošību un, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 (5), dzelzceļa savstarpēju izmantojamību.

| (4) | Ja vien nav noteikts citādi, pēc pārejas perioda beigām Savienības tiesību akti vairs nebūs piemērojami Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai, kas ir Apvienotās Karalistes jurisdikcijā, un attiecībā uz Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu, kas ir Francijas jurisdikcijā, Starpvaldību komisija vairs nebūs valsts drošības iestāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Drošības atļauja Lamanša pastāvīgā savienojuma infrastruktūras pārvaldītājam un drošības sertifikāti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas, izmantojot Lamanša pastāvīgo savienojumu, ko izdevusi Starpvaldību komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (6) attiecīgi 11. un 10. pantu, zaudēs spēku no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(4)

Ja vien nav noteikts citādi, pēc pārejas perioda beigām Savienības tiesību akti vairs nebūs piemērojami Lamanša pastāvīgā savienojuma daļai, kas ir Apvienotās Karalistes jurisdikcijā, un attiecībā uz Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu, kas ir Francijas jurisdikcijā, Starpvaldību komisija vairs nebūs valsts drošības iestāde saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Drošības atļauja Lamanša pastāvīgā savienojuma infrastruktūras pārvaldītājam un drošības sertifikāti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas, izmantojot Lamanša pastāvīgo savienojumu, ko izdevusi Starpvaldību komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK (6) attiecīgi 11. un 10. pantu, zaudēs spēku no 2021. gada 1. janvāra.

| (5) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/1531 (7) Francija tika pilnvarota risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu ar Apvienoto Karalisti par Savienības dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajam savienojumam, lai saglabātu vienotu drošības režīmu. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/1530 (8) tika grozīta Direktīva (ES) 2016/798 cita starpā attiecībā uz noteikumiem, kas attiecas uz valstu drošības iestādēm. |
| --- | --- |

(5)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2020/1531 (7) Francija tika pilnvarota risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu ar Apvienoto Karalisti par Savienības dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajam savienojumam, lai saglabātu vienotu drošības režīmu. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/1530 (8) tika grozīta Direktīva (ES) 2016/798 cita starpā attiecībā uz noteikumiem, kas attiecas uz valstu drošības iestādēm.

| (6) | Pamatojoties uz Regulu (ES) 2020/1530 un saskaņā ar nolīgumu, kas paredzēts Lēmumā (ES) 2020/1531 un kas tika noslēgts, ievērojot minētajā lēmumā paredzētus konkrētus nosacījumus, Starpvaldību komisijai bija arī turpmāk jābūt vienotai drošības iestādei visā Lamanša pastāvīgajā savienojumā, vienlaikus attiecībā uz Francijas jurisdikcijā esošo Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu esot valsts drošības iestādei Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7. punkta nozīmē. Tomēr ir maz ticams, ka nolīgums, kas paredzēts Lēmumā (ES) 2020/1531, būs stājies spēkā līdz pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Regulu (ES) 2020/1530 un saskaņā ar nolīgumu, kas paredzēts Lēmumā (ES) 2020/1531 un kas tika noslēgts, ievērojot minētajā lēmumā paredzētus konkrētus nosacījumus, Starpvaldību komisijai bija arī turpmāk jābūt vienotai drošības iestādei visā Lamanša pastāvīgajā savienojumā, vienlaikus attiecībā uz Francijas jurisdikcijā esošo Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu esot valsts drošības iestādei Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7. punkta nozīmē. Tomēr ir maz ticams, ka nolīgums, kas paredzēts Lēmumā (ES) 2020/1531, būs stājies spēkā līdz pārejas perioda beigām.

| (7) | Bez šāda nolīguma Starpvaldību komisija no 2021. gada 1. janvāra vairs nebūs uzskatāma par valsts drošības iestādi Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7. punkta nozīmē attiecībā uz Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu, kas ir Francijas jurisdikcijā. Starpvaldību komisijas izdotās drošības atļaujas un drošības sertifikāti vairs nebūs derīgi. Francijas valsts drošības iestāde kļūs par kompetento valsts drošības iestādi Lamanša pastāvīgā savienojuma posmā, kas ir Francijas jurisdikcijā. |
| --- | --- |

(7)

Bez šāda nolīguma Starpvaldību komisija no 2021. gada 1. janvāra vairs nebūs uzskatāma par valsts drošības iestādi Direktīvas (ES) 2016/798 3. panta 7. punkta nozīmē attiecībā uz Lamanša pastāvīgā savienojuma daļu, kas ir Francijas jurisdikcijā. Starpvaldību komisijas izdotās drošības atļaujas un drošības sertifikāti vairs nebūs derīgi. Francijas valsts drošības iestāde kļūs par kompetento valsts drošības iestādi Lamanša pastāvīgā savienojuma posmā, kas ir Francijas jurisdikcijā.

| (8) | Ņemot vērā Lamanša pastāvīgā savienojuma ekonomisko nozīmi Savienībai, ir būtiski, lai Lamanša pastāvīgais savienojums turpinātu darboties pēc 2021. gada 1. janvāra. Šajā nolūkā drošības atļaujai, ko Starpvaldību komisija izdevusi Lamanša pastāvīgā savienojuma infrastruktūras pārvaldniekam, būtu jāpaliek spēkā ilgākais uz diviem mēnešiem no šīs regulas piemērošanas dienas, kas ir pietiekams laiks, lai Francijas valsts drošības iestāde varētu izdot pati savu drošības atļauju. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Lamanša pastāvīgā savienojuma ekonomisko nozīmi Savienībai, ir būtiski, lai Lamanša pastāvīgais savienojums turpinātu darboties pēc 2021. gada 1. janvāra. Šajā nolūkā drošības atļaujai, ko Starpvaldību komisija izdevusi Lamanša pastāvīgā savienojuma infrastruktūras pārvaldniekam, būtu jāpaliek spēkā ilgākais uz diviem mēnešiem no šīs regulas piemērošanas dienas, kas ir pietiekams laiks, lai Francijas valsts drošības iestāde varētu izdot pati savu drošības atļauju.

| (9) | Licences, kas saskaņā ar Eiropas Paralmenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (9) III nodaļu izdotas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas viec uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, pēc pārejas perioda beigām vairs nebūs derīgas. Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 14. panta 3. punktu Francija 2020. gada 10. novembrī paziņoja Komisijai par savu nodomu sākt sarunas par pārrobežu nolīgumu ar Apvienoto Karalisti. Šāda nolīguma mērķis būtu ļaut dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir tajā izdota licence, izmantot pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu līdz Calais-Fréthun (Francija) robežstacijai un galastacijai, nesaņemot licenci saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES no Savienības licencēšanas iestādes. |
| --- | --- |

(9)

Licences, kas saskaņā ar Eiropas Paralmenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (9) III nodaļu izdotas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas viec uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, pēc pārejas perioda beigām vairs nebūs derīgas. Saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES 14. panta 3. punktu Francija 2020. gada 10. novembrī paziņoja Komisijai par savu nodomu sākt sarunas par pārrobežu nolīgumu ar Apvienoto Karalisti. Šāda nolīguma mērķis būtu ļaut dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir tajā izdota licence, izmantot pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu līdz Calais-Fréthun (Francija) robežstacijai un galastacijai, nesaņemot licenci saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES no Savienības licencēšanas iestādes.

| (10) | Lai nodrošinātu savienojamību starp Savienību un Apvienoto Karalisti, ir būtiski, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir tajā izdota licence, turpinātu darboties. Šajā nolūkā to licenču derīguma termiņš, kuras Apvienotā Karaliste izdevusi saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES, un to drošības sertifikātu derīguma termiņš, kurus izdevusi Starpvaldību komisija, būtu jāpagarina par deviņiem mēnešiem no šīs regulas piemērošanas dienas, kas ir pietiekams laiks, lai ļautu attiecīgajai dalībvalstij veikt nepieciešamos pasākumus savienojamības nodrošināšanai saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES un Direktīvu (ES) 2016/798 un pamatojoties uz nolīgumu, kas paredzēts Lēmumā (ES) 2020/1531. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu savienojamību starp Savienību un Apvienoto Karalisti, ir būtiski, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir tajā izdota licence, turpinātu darboties. Šajā nolūkā to licenču derīguma termiņš, kuras Apvienotā Karaliste izdevusi saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES, un to drošības sertifikātu derīguma termiņš, kurus izdevusi Starpvaldību komisija, būtu jāpagarina par deviņiem mēnešiem no šīs regulas piemērošanas dienas, kas ir pietiekams laiks, lai ļautu attiecīgajai dalībvalstij veikt nepieciešamos pasākumus savienojamības nodrošināšanai saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES un Direktīvu (ES) 2016/798 un pamatojoties uz nolīgumu, kas paredzēts Lēmumā (ES) 2020/1531.

| (11) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz to atvieglojumu atsaukšanu, kas piešķirtas atļauju, sertifikātu un licenču turētājiem, ja netiek nodrošināta Savienības prasību izpilde. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). Minēto pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz dzelzceļa drošību. Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja pienācīgi pamatotos gadījumos tas ir nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz to atvieglojumu atsaukšanu, kas piešķirtas atļauju, sertifikātu un licenču turētājiem, ja netiek nodrošināta Savienības prasību izpilde. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). Minēto pasākumu pieņemšanai būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, ņemot vērā to iespējamo ietekmi uz dzelzceļa drošību. Komisijai būtu jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja pienācīgi pamatotos gadījumos tas ir nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ.

| (12) | Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar pārejas perioda beigām, ir lietderīgi paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar pārejas perioda beigām, ir lietderīgi paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (13) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pagaidu pasākumus attiecībā uz dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar pārejas perioda beigām, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, bet minēto pasākumu mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pagaidu pasākumus attiecībā uz dažiem dzelzceļa drošības un savienojamības aspektiem saistībā ar pārejas perioda beigām, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstu līmenī, bet minēto pasākumu mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (14) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām, |
| --- | --- |

(14)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un piemērošanas joma

1.   Ar šo regulu paredz īpašus noteikumus, ņemot vērā Izstāšanās līguma 126. pantā minētā pārejas perioda beigas, attiecībā uz atsevišķām drošības atļaujām un drošības sertifikātiem, kas izdoti saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK, un atsevišķām licencēm, kas izdotas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES, kā minēts 2. punktā.

2.   Šo regulu piemēro šādām atļaujām, sertifikātiem un licencēm, kas derīgas 2020. gada 31. decembrī:

| a) | drošības atļaujām, kas saskaņā ar Direktīvas 2004/49/ES 11. pantu infrastruktūras pārvaldītājiem izdotas Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu savienojošās infrastruktūras pārvaldības un ekspluatācijas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

drošības atļaujām, kas saskaņā ar Direktīvas 2004/49/ES 11. pantu infrastruktūras pārvaldītājiem izdotas Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu savienojošās infrastruktūras pārvaldības un ekspluatācijas vajadzībām;

| b) | drošības sertifikātiem, kas saskaņā ar Direktīvas 2004/49/ES 10. pantu izdoti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un izmanto pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu; |
| --- | --- |

b)

drošības sertifikātiem, kas saskaņā ar Direktīvas 2004/49/ES 10. pantu izdoti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un izmanto pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu;

| c) | licencēm, kas saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES III nodaļu izdotas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un izmanto pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu. |
| --- | --- |

c)

licencēm, kas saskaņā ar Direktīvas 2012/34/ES III nodaļu izdotas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un izmanto pārrobežu infrastruktūru, kas savieno Savienību un Apvienoto Karalisti caur Lamanša pastāvīgo savienojumu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Direktīvas 2012/34/ES un Direktīvas (ES) 2016/798, kā arī saskaņā ar minētajām direktīvām un Direktīvu 2004/49/EK pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu attiecīgās definīcijas.

3. pants

Drošības atļauju, drošības sertifikātu un licenču derīgums

1.   Drošības atļaujas, kas minētas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā, paliek spēkā divus mēnešus no šīs regulas piemērošanas dienas.

2.   Drošības sertifikāti, kas minēti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā, paliek spēkā deviņus mēnešus no šīs regulas piemērošanas dienas. Tie ir derīgi tikai, lai sasniegtu Calais-Fréthun robežstaciju un galastaciju, iebraucot no Apvienotās Karalistes, vai lai izbrauktu no minētās stacijas un galastacijas, dodoties uz Apvienoto Karalisti.

3.   Licences, kas minētas 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, paliek spēkā deviņus mēnešus no šīs regulas piemērošanas dienas. Atkāpjoties no Direktīvas 2012/34/ES 23. panta 1. punkta, minētās licences ir derīgas tikai teritorijā, kas atrodas starp šīs regulas pielikumā minēto Calais-Fréthun robežstaciju un galastaciju un Apvienoto Karalisti.

4. pants

Noteikumi un pienākumi, kas attiecas uz drošības atļaujām, drošības sertifikātiem un licencēm

1.   Uz drošības atļaujām, drošības sertifikātiem un licencēm, ko reglamentē šīs regulas 3. pants, attiecas noteikumi, kuri tiem piemērojami saskaņā ar Direktīvām 2012/34/ES un (ES) 2016/798 un saskaņā ar īstenošanas un deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minētajām direktīvām.

2.   Šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto drošības atļauju, drošības sertifikātu un licenču turētāji un attiecīgā gadījumā tos izdevusī iestāde, ja tā nav valsts drošības iestāde, kuras teritorijā Savienībā atrodas infrastruktūra un kuras kompetencē ietilpst Calais-Fréthun robežstacija un galastacija, sadarbojas ar minēto valsts drošības iestādi un iesniedz tai visu attiecīgo informāciju un dokumentus.

3.   Ja informācija vai dokumenti nav iesniegti termiņā, ko šā panta 2. punktā minētā valsts drošības iestāde noteikusi savos pieprasījumos, Komisija pēc valsts drošības iestādes paziņojuma var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem atceļ atvieglojumu, kas turētājam piešķirts saskaņā ar 3. pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 7. panta 2. punktā.

4.   Šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto drošības atļauju, drošības sertifikātu un licenču turētāji Komisiju un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru nekavējoties informē par visām citu kompetento drošības iestāžu darbībām, kas var būt pretrunā to pienākumiem saskaņā ar šo regulu, Direktīvu 2012/34/EK vai Direktīvu (ES) 2016/798.

5.   Pirms atcelt atvieglojumus, kas piešķirti saskaņā ar 3. pantu, Komisija par nodomu veikt šādu atcelšanu savlaicīgi informē šā panta 2. punktā minēto valsts drošības iestādi, iestādi, kas izdevusi 1. panta 2. punktā minētās drošības atļaujas, drošības sertifikātus un licences, kā arī šādu atļauju, sertifikātu un licenču turētājus un dod tiem iespēju paust savu viedokli.

6.   Attiecībā uz licencēm, kas minētas šīs regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, šā panta 1. līdz 5. punkta vajadzībām atsauces uz valsts drošības iestādi uzskatāmas par atsaucēm uz licencēšanas iestādi, kas definēta Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 15. punktā.

5. pants

Savienības tiesību aktu ievērošanas uzraudzība

1.   Valsts drošības iestāde, kas minēta 4. panta 2. punktā, uzrauga dzelzceļa drošības standartu piemērošanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, izmantojot 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto pārrobežu infrastruktūru, un to piemērošanu minētajai pārrobežu infrastruktūrai. Turklāt valsts drošības iestāde pārbauda, vai infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ievēro Savienības tiesību aktos noteiktās drošības prasības. Attiecīgā gadījumā valsts drošības iestāde sniedz Komisijai un Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai ieteikumu Komisijai rīkoties saskaņā ar 2. punktu.

Licencēšanas iestāde, kas minēta šīs regulas 4. panta 2. punktā un 6. punktā, uzrauga, vai attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, ko Apvienotā Karaliste ir licencējusi, kā minēts šīs regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā, joprojām tiek izpildītas Direktīvas 2012/34/ES 19. līdz 22. panta prasības.

2.   Ja Komisijai ir pamatotas bažas, ka drošības standarti, ko piemēro, sniedzot šīs regulas darbības jomā esošos dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus vai ekspluatējot šīs infrastruktūru vai tās pašas infrastruktūras daļu, kura atrodas Apvienotajā Karalistē, neatbilst attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, tā bez liekas kavēšanās pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem atceļ atvieglojumu, kas turētājam piešķirts saskaņā ar 3. pantu. Pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus piemēro mutatis mutandis, ja Komisijai ir pamatotas bažas par 1. punkta otrajā daļā minēto prasību izpildi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 7. panta 2. punktā.

3.   Šā panta 1. punkta vajadzībām attiecīgi valsts drošības iestāde vai 4. panta 2. un 6. punktā minētā licencēšanas iestāde, nosakot samērīgu termiņu, var pieprasīt informāciju no attiecīgajām kompetentajām iestādēm. Ja minētās attiecīgās kompetentās iestādes nav sniegušas pieprasīto informāciju noteiktajā termiņā vai ir sniegušas nepilnīgu informāciju, Komisija pēc valsts drošības iestādes vai licencēšanas iestādes, kas minēta attiecīgi 4. panta 2. un 6. punktā, paziņojuma var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem atceļ atvieglojumu, kas turētājam piešķirts saskaņā ar 3. pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 7. panta 2. punktā.

4.   Pirms atcelt atvieglojumu, kas piešķirts saskaņā ar 3. pantu, Komisija par nodomu veikt šādu atcelšanu savlaicīgi informē 4. panta 2. punktā minēto valsts drošības iestādi, iestādi, kas izdevusi 1. panta 2. punktā minētās drošības atļaujas, drošības sertifikātus un licences, šādu atļauju, sertifikātu un licenču turētājus, kā arī Apvienotās Karalistes valsts drošības iestādi, un sniedz tiem iespēju paust savu viedokli.

6. pants

Apspriešanās un sadarbība

1.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

2.   Attiecīgā dalībvalsts pēc pieprasījuma bez liekas kavēšanās sniedz Komisijai visu saskaņā ar 1. punktu iegūto informāciju vai jebkādu citu šīs regulas īstenošanai svarīgu informāciju.

7. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Direktīvas (ES) 2016/797 51. pantā, un komiteja, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES 62. pantā. Minētās komitejas ir komitejas Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

8. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

3.   Šīs regulas piemērošanu beidz 2021. gada 30. septembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020, 7. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/798 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa drošību (OV L 138, 26.5.2016., 102. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/797 (2016. gada 11. maijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2020/1531 (2020. gada 21. oktobris), ar ko Francijai piešķir pilnvaras risināt sarunas, parakstīt un noslēgt starptautisku nolīgumu, ar kuru papildina Līgumu starp Franciju un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par Lamanša pastāvīgā savienojuma būvniecību un ekspluatāciju, ko veic privāti koncesionāri (OV L 352, 22.10.2020., 4. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1530 (2020. gada 21. oktobris), ar ko groza Direktīvu (ES) 2016/798 attiecībā uz dzelzceļa drošības un savstarpējas izmantojamības noteikumu piemērošanu Lamanša pastāvīgajā savienojumā (OV L 352, 22.10.2020., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/49

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES, Euratom) 2020/2223

(2020. gada 23. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 attiecībā uz sadarbību ar Eiropas Prokuratūru un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai izmeklēšanas efektivitāti

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 325. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 (3) un Padomes Regulas (ES) 2017/1939 (4) pieņemšana ir ievērojami pastiprinājusi līdzekļus, kas Savienībai pieejami tās finanšu interešu aizsardzībai, izmantojot krimināltiesības. Eiropas Prokuratūras izveidei (EPPO) ir izšķiroša loma Savienības krimināltiesību un krāpšanas apkarošanas politikas jomā, ņemot vērā tās pilnvaras iesaistītajās dalībvalstīs veikt kriminālizmeklēšanu un izvirzīt apsūdzības par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses Direktīvas (ES) 2017/1371 nozīmē. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2017/1371 (3) un Padomes Regulas (ES) 2017/1939 (4) pieņemšana ir ievērojami pastiprinājusi līdzekļus, kas Savienībai pieejami tās finanšu interešu aizsardzībai, izmantojot krimināltiesības. Eiropas Prokuratūras izveidei (EPPO) ir izšķiroša loma Savienības krimināltiesību un krāpšanas apkarošanas politikas jomā, ņemot vērā tās pilnvaras iesaistītajās dalībvalstīs veikt kriminālizmeklēšanu un izvirzīt apsūdzības par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses Direktīvas (ES) 2017/1371 nozīmē.

| (2) | Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (“Birojs”) veic administratīvu pārkāpumu, kā arī noziedzīgas rīcības administratīvu izmeklēšanu. Izmeklēšanai noslēdzoties, tas var sniegt valstu kriminālvajāšanas iestādēm ar tiesvedību saistītus ieteikumus, lai tās varētu izvirzīt apsūdzības un veikt kriminālvajāšanu dalībvalstīs. Dalībvalstīs, kas piedalās EPPO, tas ziņos EPPO par iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem un sadarbosies ar EPPO saistībā ar EPPO veikto izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(2)

Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (“Birojs”) veic administratīvu pārkāpumu, kā arī noziedzīgas rīcības administratīvu izmeklēšanu. Izmeklēšanai noslēdzoties, tas var sniegt valstu kriminālvajāšanas iestādēm ar tiesvedību saistītus ieteikumus, lai tās varētu izvirzīt apsūdzības un veikt kriminālvajāšanu dalībvalstīs. Dalībvalstīs, kas piedalās EPPO, tas ziņos EPPO par iespējamiem noziedzīgiem nodarījumiem un sadarbosies ar EPPO saistībā ar EPPO veikto izmeklēšanu.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (5) būtu jāgroza un jāpielāgo, ņemot vērā Regulas (ES) 2017/1939 pieņemšanu. Regulas (ES) 2017/1939 noteikumi, kas reglamentē attiecības starp Biroju un EPPO, būtu jāatspoguļo Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 noteikumos un jāpapildina ar tiem, lai, izmantojot sinerģiju starp šīm struktūrām, vienlaikus nodrošinot ciešu sadarbību, informācijas apmaiņu, papildināmību un nepieļaujot darbību dubultošanos, nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzības visaugstāko līmeni. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (5) būtu jāgroza un jāpielāgo, ņemot vērā Regulas (ES) 2017/1939 pieņemšanu. Regulas (ES) 2017/1939 noteikumi, kas reglamentē attiecības starp Biroju un EPPO, būtu jāatspoguļo Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 noteikumos un jāpapildina ar tiem, lai, izmantojot sinerģiju starp šīm struktūrām, vienlaikus nodrošinot ciešu sadarbību, informācijas apmaiņu, papildināmību un nepieļaujot darbību dubultošanos, nodrošinātu Savienības finanšu interešu aizsardzības visaugstāko līmeni.

| (4) | Ņemot vērā kopīgo mērķi saglabāt Savienības budžeta integritāti, Birojam un EPPO būtu jāizveido un jāuztur ciešas attiecības, kuru pamatā ir patiesas sadarbības princips un kuru mērķis ir nodrošināt to attiecīgo pilnvaru papildināmību un darbības koordinēšanu, jo īpaši attiecībā uz ciešākas sadarbības jomu EPPO izveidei. Attiecībām starp Biroju un EPPO būtu jāpalīdz nodrošināt, ka Savienības finanšu interešu aizsardzībai tiek izmantoti visi līdzekļi. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā kopīgo mērķi saglabāt Savienības budžeta integritāti, Birojam un EPPO būtu jāizveido un jāuztur ciešas attiecības, kuru pamatā ir patiesas sadarbības princips un kuru mērķis ir nodrošināt to attiecīgo pilnvaru papildināmību un darbības koordinēšanu, jo īpaši attiecībā uz ciešākas sadarbības jomu EPPO izveidei. Attiecībām starp Biroju un EPPO būtu jāpalīdz nodrošināt, ka Savienības finanšu interešu aizsardzībai tiek izmantoti visi līdzekļi.

| (5) | Regulā (ES) 2017/1939 ir noteikts, ka Birojam, kā arī Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un dalībvalstu kompetentajām iestādēm bez liekas kavēšanās ir jāziņo EPPO par aizdomām par noziedzīgu rīcību, attiecībā uz kuru EPPO var īstenot savu kompetenci. Tā kā Birojs ir pilnvarots veikt administratīvo izmeklēšanu par krāpšanu, korupciju un jebkurām citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, tam ir vislabākās iespējas un viss vajadzīgais, lai darbotos kā EPPO partneris un privileģēts informācijas avots. |
| --- | --- |

(5)

Regulā (ES) 2017/1939 ir noteikts, ka Birojam, kā arī Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un dalībvalstu kompetentajām iestādēm bez liekas kavēšanās ir jāziņo EPPO par aizdomām par noziedzīgu rīcību, attiecībā uz kuru EPPO var īstenot savu kompetenci. Tā kā Birojs ir pilnvarots veikt administratīvo izmeklēšanu par krāpšanu, korupciju un jebkurām citām nelikumīgām darbībām, kas skar Savienības finanšu intereses, tam ir vislabākās iespējas un viss vajadzīgais, lai darbotos kā EPPO partneris un privileģēts informācijas avots.

| (6) | Elementi, kas norāda uz iespējamu noziedzīgu rīcību, kura ir EPPO kompetencē, var būt sākotnējos apgalvojumos, ko saņem Birojs, vai arī atklāties tikai administratīvajā izmeklēšanā, ko Birojs sācis, pamatojoties uz aizdomām par administratīvu pārkāpumu. Lai izpildītu pienākumu ziņot EPPO, Birojam tāpēc būtu jāziņo par aizdomīgu noziedzīgu rīcību jebkurā posmā pirms izmeklēšanas vai tās gaitā. |
| --- | --- |

(6)

Elementi, kas norāda uz iespējamu noziedzīgu rīcību, kura ir EPPO kompetencē, var būt sākotnējos apgalvojumos, ko saņem Birojs, vai arī atklāties tikai administratīvajā izmeklēšanā, ko Birojs sācis, pamatojoties uz aizdomām par administratīvu pārkāpumu. Lai izpildītu pienākumu ziņot EPPO, Birojam tāpēc būtu jāziņo par aizdomīgu noziedzīgu rīcību jebkurā posmā pirms izmeklēšanas vai tās gaitā.

| (7) | Regulā (ES) 2017/1939 ir noteikts elementu minimālais kopums, kas jāietver ziņojumos. Lai pārliecinātos par minētajiem elementiem un savāktu nepieciešamo informāciju, Birojam var nākties veikt apgalvojumu sākotnēju izvērtējumu. Birojam šāda izvērtēšana būtu jāveic ātri un izmantojot līdzekļus, kas nerada apdraudējumu iespējamai turpmākai kriminālizmeklēšanai. Ja rodas aizdomas par nodarījumu, kas ir EPPO kompetencē, Birojam izvērtēšanas beigās par to būtu jāziņo EPPO. |
| --- | --- |

(7)

Regulā (ES) 2017/1939 ir noteikts elementu minimālais kopums, kas jāietver ziņojumos. Lai pārliecinātos par minētajiem elementiem un savāktu nepieciešamo informāciju, Birojam var nākties veikt apgalvojumu sākotnēju izvērtējumu. Birojam šāda izvērtēšana būtu jāveic ātri un izmantojot līdzekļus, kas nerada apdraudējumu iespējamai turpmākai kriminālizmeklēšanai. Ja rodas aizdomas par nodarījumu, kas ir EPPO kompetencē, Birojam izvērtēšanas beigās par to būtu jāziņo EPPO.

| (8) | Ņemot vērā Biroja īpašās zināšanas, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumiem vai pamatojoties uz tiem (“iestādes, struktūras, biroji un aģentūras”), vajadzētu būt iespējai izmantot Biroju šādas sākotnējas izvērtēšanas veikšanai par tām ziņotajiem apgalvojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Biroja īpašās zināšanas, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumiem vai pamatojoties uz tiem (“iestādes, struktūras, biroji un aģentūras”), vajadzētu būt iespējai izmantot Biroju šādas sākotnējas izvērtēšanas veikšanai par tām ziņotajiem apgalvojumiem.

| (9) | Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Birojam principā nevajadzētu sākt paralēlu administratīvu izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem, par kuriem izmeklēšanu veic EPPO. Tomēr dažos gadījumos Savienības finanšu interešu aizsardzības nolūkā pirms EPPO sāktā kriminālprocesa pabeigšanas Birojam var būt nepieciešams veikt papildu administratīvu izmeklēšanu, lai pārliecinātos, vai ir vajadzīgi piesardzības pasākumi vai arī būtu jāsauc pie finanšu, disciplināras vai administratīvas atbildības. Šāda papildu izmeklēšana cita starpā var būt lietderīga, lai atgūtu Savienības budžetā maksājamās summas, uz kurām attiecas īpaši noteikumi par noilgumu, ja riskam pakļautās summas ir ļoti lielas vai riska situācijās ir jāizvairās no papildu izdevumiem, veicot administratīvus pasākumus. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/1939 Birojam principā nevajadzētu sākt paralēlu administratīvu izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem, par kuriem izmeklēšanu veic EPPO. Tomēr dažos gadījumos Savienības finanšu interešu aizsardzības nolūkā pirms EPPO sāktā kriminālprocesa pabeigšanas Birojam var būt nepieciešams veikt papildu administratīvu izmeklēšanu, lai pārliecinātos, vai ir vajadzīgi piesardzības pasākumi vai arī būtu jāsauc pie finanšu, disciplināras vai administratīvas atbildības. Šāda papildu izmeklēšana cita starpā var būt lietderīga, lai atgūtu Savienības budžetā maksājamās summas, uz kurām attiecas īpaši noteikumi par noilgumu, ja riskam pakļautās summas ir ļoti lielas vai riska situācijās ir jāizvairās no papildu izdevumiem, veicot administratīvus pasākumus.

| (10) | Lai piemērotu prasību par izmeklēšanas nedublēšanos, būtu jāapsver jēdziens “tie paši fakti”, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru saistībā ar ne bis in idem principu, kas nozīmē, ka būtiski fakti, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir identiski vai pēc būtības vienādi un saprotami kā tādu konkrētu apstākļu kopuma esamība, kas ir nesaraujami saistīti laikā un telpā. |
| --- | --- |

(10)

Lai piemērotu prasību par izmeklēšanas nedublēšanos, būtu jāapsver jēdziens “tie paši fakti”, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru saistībā ar ne bis in idem principu, kas nozīmē, ka būtiski fakti, uz kuriem attiecas izmeklēšana, ir identiski vai pēc būtības vienādi un saprotami kā tādu konkrētu apstākļu kopuma esamība, kas ir nesaraujami saistīti laikā un telpā.

| (11) | Regulā (ES) 2017/1939 ir noteikts, ka EPPO var lūgt Biroju veikt papildu administratīvo izmeklēšanu. Ja nav šāda lūguma, konkrētos apstākļos pēc konsultēšanās ar EPPO šādai papildu izmeklēšanai vajadzētu būt iespējamai arī pēc Biroja iniciatīvas. Konkrēti, EPPO vajadzētu būt iespējai iebilst pret to, ka Birojs sāk vai turpina izmeklēšanu vai veic konkrētas darbības attiecībā uz kādu tās veikto izmeklēšanu, jo īpaši, lai saglabātu izmeklēšanas un pilnvaru efektivitāti. Birojam būtu jāatturas veikt darbību, pret kuru ir iebildusi EPPO. Ja Birojs uzsāk izmeklēšanu, kad nav šāda iebilduma, tam būtu jāveic minētā izmeklēšana pastāvīgi apspriežoties ar EPPO. |
| --- | --- |

(11)

Regulā (ES) 2017/1939 ir noteikts, ka EPPO var lūgt Biroju veikt papildu administratīvo izmeklēšanu. Ja nav šāda lūguma, konkrētos apstākļos pēc konsultēšanās ar EPPO šādai papildu izmeklēšanai vajadzētu būt iespējamai arī pēc Biroja iniciatīvas. Konkrēti, EPPO vajadzētu būt iespējai iebilst pret to, ka Birojs sāk vai turpina izmeklēšanu vai veic konkrētas darbības attiecībā uz kādu tās veikto izmeklēšanu, jo īpaši, lai saglabātu izmeklēšanas un pilnvaru efektivitāti. Birojam būtu jāatturas veikt darbību, pret kuru ir iebildusi EPPO. Ja Birojs uzsāk izmeklēšanu, kad nav šāda iebilduma, tam būtu jāveic minētā izmeklēšana pastāvīgi apspriežoties ar EPPO.

| (12) | Birojam būtu aktīvi jāatbalsta EPPO veiktā izmeklēšana. Šajā saistībā EPPO vajadzētu būt iespējai lūgt Biroju atbalstīt vai papildināt tās kriminālizmeklēšanu, īstenojot Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 noteiktās pilnvaras. Birojam būtu jānodrošina šāda palīdzība saskaņā ar savām pilnvarām un minētajā regulā noteikto regulējumu. |
| --- | --- |

(12)

Birojam būtu aktīvi jāatbalsta EPPO veiktā izmeklēšana. Šajā saistībā EPPO vajadzētu būt iespējai lūgt Biroju atbalstīt vai papildināt tās kriminālizmeklēšanu, īstenojot Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 noteiktās pilnvaras. Birojam būtu jānodrošina šāda palīdzība saskaņā ar savām pilnvarām un minētajā regulā noteikto regulējumu.

| (13) | Lai nodrošinātu efektīvu koordināciju, sadarbību un pārredzamību Birojam un EPPO būtu pastāvīgi jāapmainās ar informāciju. Informācijas apmaiņa pirms Birojs vai EPPO sāk izmeklēšanu, ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu attiecīgo darbību pienācīgu koordināciju, garantētu papildināmību un izvairītos no dublēšanās. Šai nolūkā Birojam un EPPO būtu jāizmanto savu attiecīgo lietu pārvaldības sistēmu “informācija ir/nav atrasta” funkcijas. Birojam un EPPO savā darba vienošanās dokumentā būtu jāprecizē minētās informācijas apmaiņas procedūra un nosacījumi. Lai nodrošinātu tādu noteikumu pareizu piemērošanu, kuru mērķis ir novērst dublēšanos un nodrošinātu papildināmību, Birojam un EPPO būtu jāvienojas par konkrētiem termiņiem informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu efektīvu koordināciju, sadarbību un pārredzamību Birojam un EPPO būtu pastāvīgi jāapmainās ar informāciju. Informācijas apmaiņa pirms Birojs vai EPPO sāk izmeklēšanu, ir īpaši svarīga, lai nodrošinātu attiecīgo darbību pienācīgu koordināciju, garantētu papildināmību un izvairītos no dublēšanās. Šai nolūkā Birojam un EPPO būtu jāizmanto savu attiecīgo lietu pārvaldības sistēmu “informācija ir/nav atrasta” funkcijas. Birojam un EPPO savā darba vienošanās dokumentā būtu jāprecizē minētās informācijas apmaiņas procedūra un nosacījumi. Lai nodrošinātu tādu noteikumu pareizu piemērošanu, kuru mērķis ir novērst dublēšanos un nodrošinātu papildināmību, Birojam un EPPO būtu jāvienojas par konkrētiem termiņiem informācijas apmaiņai.

| (14) | Komisijas 2017. gada 2. oktobra ziņojumā “Novērtējums par to, kā piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013” (“Komisijas novērtējuma ziņojums”), secināts, ka 2013. gadā izdarītās izmaiņas tiesiskajā regulējumā ir nodrošinājušas acīmredzamus uzlabojumus attiecībā uz izmeklēšanas veikšanu, sadarbību ar partneriem un attiecīgo personu tiesībām. Vienlaikus Komisijas novērtējuma ziņojumā norādītas dažas nepilnības, kas ir ietekmējušas izmeklēšanas lietderību un efektivitāti. |
| --- | --- |

(14)

Komisijas 2017. gada 2. oktobra ziņojumā “Novērtējums par to, kā piemērota Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013” (“Komisijas novērtējuma ziņojums”), secināts, ka 2013. gadā izdarītās izmaiņas tiesiskajā regulējumā ir nodrošinājušas acīmredzamus uzlabojumus attiecībā uz izmeklēšanas veikšanu, sadarbību ar partneriem un attiecīgo personu tiesībām. Vienlaikus Komisijas novērtējuma ziņojumā norādītas dažas nepilnības, kas ir ietekmējušas izmeklēšanas lietderību un efektivitāti.

| (15) | Grozot Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, ir jāpievēršas skaidrākajiem konstatējumiem, kas ietverti Komisijas novērtējuma ziņojumā. Minētie grozījumi ir nepieciešami īstermiņā, lai stiprinātu Biroja izmeklēšanas satvaru nolūkā saglabāt spēcīgu un pilnībā darbspējīgu Biroju, kurš papildina EPPO krimināltiesisko pieeju ar administratīvu izmeklēšanu, nemainot Biroja uzdevumus un pilnvaras. Grozījumi galvenokārt attiecas uz jomām, kurās skaidrības trūkums Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 varētu kavēt Biroju efektīvi veikt izmeklēšanu, piemēram, pārbaužu un inspekciju uz vietas veikšana, iespēja piekļūt bankas kontu informācijai vai lietās sagatavoto Biroja ziņojumu kā pierādījumu administratīvā procedūrā vai tiesvedībā pieņemamība. |
| --- | --- |

(15)

Grozot Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, ir jāpievēršas skaidrākajiem konstatējumiem, kas ietverti Komisijas novērtējuma ziņojumā. Minētie grozījumi ir nepieciešami īstermiņā, lai stiprinātu Biroja izmeklēšanas satvaru nolūkā saglabāt spēcīgu un pilnībā darbspējīgu Biroju, kurš papildina EPPO krimināltiesisko pieeju ar administratīvu izmeklēšanu, nemainot Biroja uzdevumus un pilnvaras. Grozījumi galvenokārt attiecas uz jomām, kurās skaidrības trūkums Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 varētu kavēt Biroju efektīvi veikt izmeklēšanu, piemēram, pārbaužu un inspekciju uz vietas veikšana, iespēja piekļūt bankas kontu informācijai vai lietās sagatavoto Biroja ziņojumu kā pierādījumu administratīvā procedūrā vai tiesvedībā pieņemamība.

| (16) | Grozījumi Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 neietekmē procesuālās garantijas, ko piemēro izmeklēšanas ietvaros. Birojam ir pienākums piemērot procesuālās garantijas, kas paredzētas Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (6) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Minētajā regulējumā ir noteikts, ka Birojs izmeklēšanu veic objektīvi, neitrāli un konfidenciāli, vācot pierādījumus gan pret attiecīgajām personām, gan tām par labu, un veic izmeklēšanas darbības, pamatojoties uz rakstisku pilnvaru un pēc likumības pārbaudes. Birojam ir jānodrošina, ka tiek ievērotas to personu tiesības, uz kurām attiecas tā veiktā izmeklēšana, tostarp nevainīguma prezumpcija un tiesības neliecināt pret sevi. Iztaujāšanā attiecīgajām personām cita starpā ir tiesības saņemt palīdzību no kādas izvēlētas personas, apstiprināt iztaujāšanas protokolu un lietot jebkuru no Savienības iestāžu oficiālajām valodām. Attiecīgajām personām arī ir tiesības komentēt lietas faktus, pirms tiek sagatavoti secinājumi. |
| --- | --- |

(16)

Grozījumi Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 neietekmē procesuālās garantijas, ko piemēro izmeklēšanas ietvaros. Birojam ir pienākums piemērot procesuālās garantijas, kas paredzētas Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (6) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Minētajā regulējumā ir noteikts, ka Birojs izmeklēšanu veic objektīvi, neitrāli un konfidenciāli, vācot pierādījumus gan pret attiecīgajām personām, gan tām par labu, un veic izmeklēšanas darbības, pamatojoties uz rakstisku pilnvaru un pēc likumības pārbaudes. Birojam ir jānodrošina, ka tiek ievērotas to personu tiesības, uz kurām attiecas tā veiktā izmeklēšana, tostarp nevainīguma prezumpcija un tiesības neliecināt pret sevi. Iztaujāšanā attiecīgajām personām cita starpā ir tiesības saņemt palīdzību no kādas izvēlētas personas, apstiprināt iztaujāšanas protokolu un lietot jebkuru no Savienības iestāžu oficiālajām valodām. Attiecīgajām personām arī ir tiesības komentēt lietas faktus, pirms tiek sagatavoti secinājumi.

| (17) | Personām, kuras ziņo par krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, būtu jānodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/1937 (7) paredzētā aizsardzība. |
| --- | --- |

(17)

Personām, kuras ziņo par krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, būtu jānodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2019/1937 (7) paredzētā aizsardzība.

| (18) | Ja Birojs savu pilnvaru ietvaros pēc EPPO lūguma veic atbalsta pasākumus ar mērķi aizsargāt pierādījumu pieņemamību, kā arī pamattiesības un procesuālās garantijas, vienlaikus izvairoties no izmeklēšanas dublēšanās un nodrošinot efektīvu un papildinošu sadarbību, Birojam un EPPO, cieši sadarbojoties, būtu jānodrošina, ka tiek ievērotas Regulas (ES) 2017/1939 VI nodaļā paredzētās piemērojamās procesuālās garantijas. |
| --- | --- |

(18)

Ja Birojs savu pilnvaru ietvaros pēc EPPO lūguma veic atbalsta pasākumus ar mērķi aizsargāt pierādījumu pieņemamību, kā arī pamattiesības un procesuālās garantijas, vienlaikus izvairoties no izmeklēšanas dublēšanās un nodrošinot efektīvu un papildinošu sadarbību, Birojam un EPPO, cieši sadarbojoties, būtu jānodrošina, ka tiek ievērotas Regulas (ES) 2017/1939 VI nodaļā paredzētās piemērojamās procesuālās garantijas.

| (19) | Birojam ir tiesības veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas, kuras izmeklēšanā saistībā ar aizdomām par krāpšanu, korupciju vai citu nelikumīgu rīcību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, ļauj tam piekļūt uzņēmēju telpām un dokumentiem. Šādas pārbaudes un inspekcijas uz vietas veic saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, kurās dažos gadījumos ir noteikts, ka uz šo pilnvaru piemērošanu attiecas valsts tiesību aktu nosacījumi. Komisijas novērtējumā tika konstatēts, ka nav līdz galam skaidrs, ciktāl ir piemērojami valsts tiesību akti, un tas mazina Biroja izmeklēšanas darbību efektivitāti. |
| --- | --- |

(19)

Birojam ir tiesības veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas, kuras izmeklēšanā saistībā ar aizdomām par krāpšanu, korupciju vai citu nelikumīgu rīcību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, ļauj tam piekļūt uzņēmēju telpām un dokumentiem. Šādas pārbaudes un inspekcijas uz vietas veic saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, kurās dažos gadījumos ir noteikts, ka uz šo pilnvaru piemērošanu attiecas valsts tiesību aktu nosacījumi. Komisijas novērtējumā tika konstatēts, ka nav līdz galam skaidrs, ciktāl ir piemērojami valsts tiesību akti, un tas mazina Biroja izmeklēšanas darbību efektivitāti.

| (20) | Tāpēc ir lietderīgi precizēt gadījumus, kad Biroja veiktās izmeklēšanas gaitā ir piemērojami valsts tiesību akti, negrozot Biroja pilnvaras vai to, kā Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 darbojas attiecībā uz dalībvalstīm, atspoguļojot Vispārējās tiesas 2018. gada 3. maija spriedumu lietā T-48/16, Sigma Orionis SA / Eiropas Komisija (8). |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc ir lietderīgi precizēt gadījumus, kad Biroja veiktās izmeklēšanas gaitā ir piemērojami valsts tiesību akti, negrozot Biroja pilnvaras vai to, kā Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 darbojas attiecībā uz dalībvalstīm, atspoguļojot Vispārējās tiesas 2018. gada 3. maija spriedumu lietā T-48/16, Sigma Orionis SA / Eiropas Komisija (8).

| (21) | Pārbaudēm uz vietas un inspekcijām, ko Birojs veic situācijās, kad attiecīgais uzņēmējs pakļaujas pārbaudei uz vietas un inspekcijai, būtu jāpiemēro vienīgi Savienības tiesību akti. Tādējādi Birojam būtu iespēja efektīvi un saskaņoti īstenot savas izmeklēšanas pilnvaras visās dalībvalstīs, lai sekmētu Savienības finanšu interešu augsta līmeņa aizsardzību visā Savienībā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu. |
| --- | --- |

(21)

Pārbaudēm uz vietas un inspekcijām, ko Birojs veic situācijās, kad attiecīgais uzņēmējs pakļaujas pārbaudei uz vietas un inspekcijai, būtu jāpiemēro vienīgi Savienības tiesību akti. Tādējādi Birojam būtu iespēja efektīvi un saskaņoti īstenot savas izmeklēšanas pilnvaras visās dalībvalstīs, lai sekmētu Savienības finanšu interešu augsta līmeņa aizsardzību visā Savienībā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu.

| (22) | Situācijās, kad Birojam ir jāpaļaujas uz dalībvalstu kompetento iestāžu palīdzību, jo īpaši, kad uzņēmējs pretojas pārbaudei uz vietas vai inspekcijai, dalībvalstīm būtu jānodrošina Biroja darbības efektivitāte un būtu jāsniedz nepieciešamā palīdzība saskaņā ar valsts procesuālo tiesību attiecīgajiem noteikumiem. Nolūkā aizsargāt Savienības finanšu intereses, Komisijai būtu jāņem vērā ikkatrs gadījums, kad dalībvalsts neizpilda pienākumu sadarboties ar Biroju, apsverot, vai atgūt attiecīgās summas, piemērojot dalībvalstīm finanšu korekcijas saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(22)

Situācijās, kad Birojam ir jāpaļaujas uz dalībvalstu kompetento iestāžu palīdzību, jo īpaši, kad uzņēmējs pretojas pārbaudei uz vietas vai inspekcijai, dalībvalstīm būtu jānodrošina Biroja darbības efektivitāte un būtu jāsniedz nepieciešamā palīdzība saskaņā ar valsts procesuālo tiesību attiecīgajiem noteikumiem. Nolūkā aizsargāt Savienības finanšu intereses, Komisijai būtu jāņem vērā ikkatrs gadījums, kad dalībvalsts neizpilda pienākumu sadarboties ar Biroju, apsverot, vai atgūt attiecīgās summas, piemērojot dalībvalstīm finanšu korekcijas saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem.

| (23) | Birojs saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 var slēgt administratīvas vienošanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestiem un iestādēm un struktūrām, birojiem un aģentūrām, lai precizētu to sadarbības vienošanās saskaņā ar minēto regulu, jo īpaši attiecībā uz informācijas nodošanu, izmeklēšanas veikšanu un jebkādiem pēcpasākumiem. |
| --- | --- |

(23)

Birojs saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 var slēgt administratīvas vienošanās ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestiem un iestādēm un struktūrām, birojiem un aģentūrām, lai precizētu to sadarbības vienošanās saskaņā ar minēto regulu, jo īpaši attiecībā uz informācijas nodošanu, izmeklēšanas veikšanu un jebkādiem pēcpasākumiem.

| (24) | Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 būtu jāgroza, lai tajā ieviestu pienākumu uzņēmējiem sadarboties ar Biroju saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 tiem noteikto pienākumu pārbaužu uz vietas un inspekciju veikšanas vajadzībām nodrošināt piekļuvi telpām, zemei, transportlīdzekļiem vai citām teritorijām, ko izmanto darba nolūkā, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (9) 129. pantā noteikto pienākumu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarboties Savienības finanšu interešu aizsardzībā, tostarp saistībā ar izmeklēšanu, ko veic Birojs. |
| --- | --- |

(24)

Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 būtu jāgroza, lai tajā ieviestu pienākumu uzņēmējiem sadarboties ar Biroju saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 tiem noteikto pienākumu pārbaužu uz vietas un inspekciju veikšanas vajadzībām nodrošināt piekļuvi telpām, zemei, transportlīdzekļiem vai citām teritorijām, ko izmanto darba nolūkā, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (9) 129. pantā noteikto pienākumu ikvienai personai vai subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, pilnībā sadarboties Savienības finanšu interešu aizsardzībā, tostarp saistībā ar izmeklēšanu, ko veic Birojs.

| (25) | Saistībā ar minēto sadarbības pienākumu Birojam vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai uzņēmēji sniegtu attiecīgu informāciju, ja viņi varētu būt bijuši iesaistīti izmeklējamajā lietā vai ja viņu rīcībā varētu būt šāda informācija. Pildot šādus pieprasījumus, uzņēmējiem nevajadzētu būt pienākumam sniegt sevi apsūdzošas liecības, bet tiem vajadzētu būt pienākumam atbildēt uz jautājumiem par faktiem un iesniegt dokumentus, pat ja minēto informāciju var izmantot, lai konstatētu, ka tie vai kāds cits uzņēmējs ir veicis nelikumīgu darbību. Lai nodrošinātu izmeklēšanas efektivitāti saistībā ar pašreizējo darba praksi, Birojam vajadzētu būt iespējai pieprasīt piekļuvi informācijai privātās ierīcēs, ko izmanto darba nolūkos. Birojam piekļuve būtu jāpiešķir saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādā pašā apmērā, kā valsts kontroles iestādēm, un tikai tad, ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka šādu ierīču saturs varētu būt būtisks izmeklēšanas veikšanai, saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, un būtu jāattiecas tikai uz informāciju, kas ir būtiska izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(25)

Saistībā ar minēto sadarbības pienākumu Birojam vajadzētu būt iespējai pieprasīt, lai uzņēmēji sniegtu attiecīgu informāciju, ja viņi varētu būt bijuši iesaistīti izmeklējamajā lietā vai ja viņu rīcībā varētu būt šāda informācija. Pildot šādus pieprasījumus, uzņēmējiem nevajadzētu būt pienākumam sniegt sevi apsūdzošas liecības, bet tiem vajadzētu būt pienākumam atbildēt uz jautājumiem par faktiem un iesniegt dokumentus, pat ja minēto informāciju var izmantot, lai konstatētu, ka tie vai kāds cits uzņēmējs ir veicis nelikumīgu darbību. Lai nodrošinātu izmeklēšanas efektivitāti saistībā ar pašreizējo darba praksi, Birojam vajadzētu būt iespējai pieprasīt piekļuvi informācijai privātās ierīcēs, ko izmanto darba nolūkos. Birojam piekļuve būtu jāpiešķir saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādā pašā apmērā, kā valsts kontroles iestādēm, un tikai tad, ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka šādu ierīču saturs varētu būt būtisks izmeklēšanas veikšanai, saskaņā ar nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, un būtu jāattiecas tikai uz informāciju, kas ir būtiska izmeklēšanā.

| (26) | Uzņēmējiem vajadzētu būt iespējai lietot jebkuru no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā notiek pārbaude, un vajadzētu būt tiesībām pārbaužu uz vietas un inspekciju gaitā saņemt palīdzību no pašu izvēlētas personas, tostarp ārēja juridiskā konsultanta. Juridiskā konsultanta klātbūtnei tomēr nevajadzētu būt pārbaužu uz vietas un inspekciju spēkā esības juridiskam nosacījumam. Lai nodrošinātu pārbaužu uz vietas un inspekciju efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz pierādījumu pazušanas risku, Birojam vajadzētu būt iespējai piekļūt telpām, zemei, transportlīdzekļiem vai citām darba nolūkā izmantotām teritorijām, negaidot, kamēr uzņēmējs apspriedīsies ar juridisko konsultantu. Pirms sāk pārbaudi uz vietas un inspekciju, tam būtu jāpieņem vienīgi īsa, pamatota kavēšanās, kamēr notiek apspriešanās ar juridisko konsultantu. Jebkura šāda kavēšanās būtu jāsamazina līdz minimumam. |
| --- | --- |

(26)

Uzņēmējiem vajadzētu būt iespējai lietot jebkuru no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā notiek pārbaude, un vajadzētu būt tiesībām pārbaužu uz vietas un inspekciju gaitā saņemt palīdzību no pašu izvēlētas personas, tostarp ārēja juridiskā konsultanta. Juridiskā konsultanta klātbūtnei tomēr nevajadzētu būt pārbaužu uz vietas un inspekciju spēkā esības juridiskam nosacījumam. Lai nodrošinātu pārbaužu uz vietas un inspekciju efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz pierādījumu pazušanas risku, Birojam vajadzētu būt iespējai piekļūt telpām, zemei, transportlīdzekļiem vai citām darba nolūkā izmantotām teritorijām, negaidot, kamēr uzņēmējs apspriedīsies ar juridisko konsultantu. Pirms sāk pārbaudi uz vietas un inspekciju, tam būtu jāpieņem vienīgi īsa, pamatota kavēšanās, kamēr notiek apspriešanās ar juridisko konsultantu. Jebkura šāda kavēšanās būtu jāsamazina līdz minimumam.

| (27) | Lai nodrošinātu pārredzamību, Birojam, veicot pārbaudes uz vietas un inspekcijas, būtu jāsniedz uzņēmējiem attiecīga informācija par viņu pienākumu sadarboties un sekām, ko izraisa atteikšanās to darīt, un par procedūru, tostarp par piemērojamajām procesuālajām garantijām. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu pārredzamību, Birojam, veicot pārbaudes uz vietas un inspekcijas, būtu jāsniedz uzņēmējiem attiecīga informācija par viņu pienākumu sadarboties un sekām, ko izraisa atteikšanās to darīt, un par procedūru, tostarp par piemērojamajām procesuālajām garantijām.

| (28) | Iekšējā izmeklēšanā un vajadzības gadījumā ārējā izmeklēšanā Birojam ir piekļuve jebkādai būtiskai informācijai, ko glabā iestādes, struktūras, biroji un aģentūras. Kā ierosināts Komisijas novērtējuma ziņojumā, lai atspoguļotu nepārtraukto tehnikas progresu, ir jāprecizē, ka šādai piekļuvei vajadzētu būt iespējamai neatkarīgi no nesēja veida, kurā šī informācija vai dati tiek glabāti. Iekšējās izmeklēšanas gaitā Birojam vajadzētu būt iespējai pieprasīt piekļuvi informācijai, kas tiek turēta privātās ierīcēs, ko izmanto darba nolūkos, ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka to saturs varētu būt būtisks izmeklēšanas veikšanai. Attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai vajadzētu būt iespējai Biroja piekļuvei noteikt konkrētus nosacījumus. Šādai piekļuvei būtu jāatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, un tai būtu jāattiecas tikai uz informāciju, kas ir būtiska izmeklēšanā. Lai Birojam garantētu efektīvu un konsekventu piekļuves līmeni, kā arī attiecīgo personu pamattiesību augsta līmeņa aizsardzību, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jānodrošina to noteikumu par piekļuvi privātām ierīcēm saskaņotība, kurus pieņēmušas dažādas iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, lai nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus saskaņā ar 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10). |
| --- | --- |

(28)

Iekšējā izmeklēšanā un vajadzības gadījumā ārējā izmeklēšanā Birojam ir piekļuve jebkādai būtiskai informācijai, ko glabā iestādes, struktūras, biroji un aģentūras. Kā ierosināts Komisijas novērtējuma ziņojumā, lai atspoguļotu nepārtraukto tehnikas progresu, ir jāprecizē, ka šādai piekļuvei vajadzētu būt iespējamai neatkarīgi no nesēja veida, kurā šī informācija vai dati tiek glabāti. Iekšējās izmeklēšanas gaitā Birojam vajadzētu būt iespējai pieprasīt piekļuvi informācijai, kas tiek turēta privātās ierīcēs, ko izmanto darba nolūkos, ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka to saturs varētu būt būtisks izmeklēšanas veikšanai. Attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai vajadzētu būt iespējai Biroja piekļuvei noteikt konkrētus nosacījumus. Šādai piekļuvei būtu jāatbilst nepieciešamības un proporcionalitātes principiem, un tai būtu jāattiecas tikai uz informāciju, kas ir būtiska izmeklēšanā. Lai Birojam garantētu efektīvu un konsekventu piekļuves līmeni, kā arī attiecīgo personu pamattiesību augsta līmeņa aizsardzību, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jānodrošina to noteikumu par piekļuvi privātām ierīcēm saskaņotība, kurus pieņēmušas dažādas iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, lai nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus saskaņā ar 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10).

| (29) | Lai Biroja veiktajai izmeklēšanai nodrošinātu saskaņotāku satvaru un novērstu dažas Komisijas novērtējuma ziņojumā konstatētās neatbilstības, ja atšķirīgu noteikumu piemērošana nav pamatota, būtu vēl vairāk jāsaskaņo noteikumi, kas piemērojami iekšējai un ārējai izmeklēšanai. Piemēram, ziņojumus un ieteikumus, kas sagatavoti pēc ārējas izmeklēšanas, vajadzības gadījumā būtu jānosūta attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai, lai tā veiktu atbilstīgus pasākumus, kā tas notiek iekšējā izmeklēšanā. Ja tas ir iespējams saskaņā ar Biroja pilnvarām, tam būtu jāatbalsta attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra Biroja ieteikumu īstenošanā. Ja Birojs nesāk izmeklēšanu, tam vajadzētu būt iespējai nosūtīt attiecīgo informāciju dalībvalstu iestādēm vai iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, lai tās varētu pienācīgi rīkoties. Birojam būtu jānosūta šāda informācija, ja tas nolemj nesākt izmeklēšanu, neraugoties uz pietiekamām aizdomām par krāpšanu, korupciju vai jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Pirms šādas rīcības Birojam būtu pienācīgi jāapsver iespējama iejaukšanās notiekošā EPPO izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(29)

Lai Biroja veiktajai izmeklēšanai nodrošinātu saskaņotāku satvaru un novērstu dažas Komisijas novērtējuma ziņojumā konstatētās neatbilstības, ja atšķirīgu noteikumu piemērošana nav pamatota, būtu vēl vairāk jāsaskaņo noteikumi, kas piemērojami iekšējai un ārējai izmeklēšanai. Piemēram, ziņojumus un ieteikumus, kas sagatavoti pēc ārējas izmeklēšanas, vajadzības gadījumā būtu jānosūta attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai, lai tā veiktu atbilstīgus pasākumus, kā tas notiek iekšējā izmeklēšanā. Ja tas ir iespējams saskaņā ar Biroja pilnvarām, tam būtu jāatbalsta attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra Biroja ieteikumu īstenošanā. Ja Birojs nesāk izmeklēšanu, tam vajadzētu būt iespējai nosūtīt attiecīgo informāciju dalībvalstu iestādēm vai iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, lai tās varētu pienācīgi rīkoties. Birojam būtu jānosūta šāda informācija, ja tas nolemj nesākt izmeklēšanu, neraugoties uz pietiekamām aizdomām par krāpšanu, korupciju vai jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Pirms šādas rīcības Birojam būtu pienācīgi jāapsver iespējama iejaukšanās notiekošā EPPO izmeklēšanā.

| (30) | Ņemot vērā ļoti dažādos valstu institucionālos satvarus, dalībvalstīm, balstoties uz lojālas sadarbības principu, vajadzētu būt iespējai paziņot Birojam tās iestādes, kuras ir kompetentas rīkoties pēc Biroja ieteikumiem, kā arī tās iestādes, kuras ir jāinformē, piemēram, finanšu, statistikas vai uzraudzības nolūkos, lai tās varētu pildīt savus attiecīgos pienākumus. Šādas iestādes var cita starpā būt valsts krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti. Saskaņā ar EST iedibināto judikatūru Biroja ziņojumos iekļautajiem ieteikumiem nav saistošu juridisku seku attiecībā uz šādām dalībvalstu iestādēm vai uz iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā ļoti dažādos valstu institucionālos satvarus, dalībvalstīm, balstoties uz lojālas sadarbības principu, vajadzētu būt iespējai paziņot Birojam tās iestādes, kuras ir kompetentas rīkoties pēc Biroja ieteikumiem, kā arī tās iestādes, kuras ir jāinformē, piemēram, finanšu, statistikas vai uzraudzības nolūkos, lai tās varētu pildīt savus attiecīgos pienākumus. Šādas iestādes var cita starpā būt valsts krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti. Saskaņā ar EST iedibināto judikatūru Biroja ziņojumos iekļautajiem ieteikumiem nav saistošu juridisku seku attiecībā uz šādām dalībvalstu iestādēm vai uz iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

| (31) | Biroja rīcībā vajadzētu būt līdzekļiem, kas nepieciešami, lai izsekotu naudas plūsmai nolūkā atklāt modus operandi, kas raksturīgs daudzām krāpnieciskām darbībām. Sadarbojoties ar valsts iestādēm un saņemot to palīdzību, Birojs var iegūt vairāku dalībvalstu kredītiestāžu rīcībā esošo bankas kontu informāciju, kas ir būtiska tā izmeklēšanas darbībai. Lai visā Savienībā nodrošinātu efektīvu pieeju, Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 būtu jāprecizē valstu kompetento iestāžu pienākums sniegt Birojam bankas kontu informāciju kā daļa no to vispārīgā pienākuma palīdzēt Birojam. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai kompetentās iestādes, ar kuru starpniecību šādai sadarbībai jānotiek. Sniedzot Birojam šādu palīdzību, valsts iestādēm būtu jārīkojas saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro attiecīgās dalībvalsts kompetentajām valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(31)

Biroja rīcībā vajadzētu būt līdzekļiem, kas nepieciešami, lai izsekotu naudas plūsmai nolūkā atklāt modus operandi, kas raksturīgs daudzām krāpnieciskām darbībām. Sadarbojoties ar valsts iestādēm un saņemot to palīdzību, Birojs var iegūt vairāku dalībvalstu kredītiestāžu rīcībā esošo bankas kontu informāciju, kas ir būtiska tā izmeklēšanas darbībai. Lai visā Savienībā nodrošinātu efektīvu pieeju, Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 būtu jāprecizē valstu kompetento iestāžu pienākums sniegt Birojam bankas kontu informāciju kā daļa no to vispārīgā pienākuma palīdzēt Birojam. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai kompetentās iestādes, ar kuru starpniecību šādai sadarbībai jānotiek. Sniedzot Birojam šādu palīdzību, valsts iestādēm būtu jārīkojas saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro attiecīgās dalībvalsts kompetentajām valsts iestādēm.

| (32) | Lai aizsargātu un ievērotu procesuālās garantijas un pamattiesības, Komisijai būtu jāizveido iekšēja struktūrvienība – procesuālo garantiju kontrolieris (“Kontrolieris”) – kam, ņemot vērā resursu efektīvu izmantošanu, vajadzētu būt administratīvi piesaistītai Uzraudzības komitejai un nodrošinātai ar pietiekamiem resursiem. Kontrolierim sūdzības būtu jāizskata pilnīgi neatkarīgi, tostarp neatkarīgi no Uzraudzības komitejas un Biroja, un viņam vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei. |
| --- | --- |

(32)

Lai aizsargātu un ievērotu procesuālās garantijas un pamattiesības, Komisijai būtu jāizveido iekšēja struktūrvienība – procesuālo garantiju kontrolieris (“Kontrolieris”) – kam, ņemot vērā resursu efektīvu izmantošanu, vajadzētu būt administratīvi piesaistītai Uzraudzības komitejai un nodrošinātai ar pietiekamiem resursiem. Kontrolierim sūdzības būtu jāizskata pilnīgi neatkarīgi, tostarp neatkarīgi no Uzraudzības komitejas un Biroja, un viņam vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai, kas nepieciešama viņa pienākumu izpildei.

| (33) | Attiecīgajai personai vajadzētu būt iespējai iesniegt sūdzību Kontrolierim par to, kā Birojs ievēro procesuālās garantijas, kā arī pamatojoties uz to, ka Birojs pārkāpj izmeklēšanai piemērojamos noteikumus, jo īpaši par procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumiem. Šajā nolūkā būtu jāizveido sūdzību izskatīšanas mehānisms. Kontrolierim vajadzētu būt atbildīgam par ieteikumu sniegšanu, reaģējot uz šādām sūdzībām, vajadzības gadījumā ierosinot risinājumus sūdzībā skartajiem jautājumiem. Kontrolierim sūdzība būtu jāizskata ātri, uzklausot abas puses, vienlaikus ļaujot Birojam turpināt notiekošo izmeklēšanu. Kontrolierim būtu jādod sūdzības iesniedzējam un Birojam iespēja sniegt komentārus par sūdzībā skartajiem jautājumiem vai tos atrisināt. Ģenerāldirektoram būtu jāveic attiecīgi pasākumi, kas ir pamatoti ar Kontroliera ieteikumu. Ģenerāldirektoram vajadzētu būt iespējai pienācīgi pamatotos gadījumos novirzīties no Kontroliera ieteikumiem. Šādas rīcības pamatojums. Minētais pamatojums būtu jāpievieno izmeklēšanas galīgajam ziņojumam. |
| --- | --- |

(33)

Attiecīgajai personai vajadzētu būt iespējai iesniegt sūdzību Kontrolierim par to, kā Birojs ievēro procesuālās garantijas, kā arī pamatojoties uz to, ka Birojs pārkāpj izmeklēšanai piemērojamos noteikumus, jo īpaši par procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumiem. Šajā nolūkā būtu jāizveido sūdzību izskatīšanas mehānisms. Kontrolierim vajadzētu būt atbildīgam par ieteikumu sniegšanu, reaģējot uz šādām sūdzībām, vajadzības gadījumā ierosinot risinājumus sūdzībā skartajiem jautājumiem. Kontrolierim sūdzība būtu jāizskata ātri, uzklausot abas puses, vienlaikus ļaujot Birojam turpināt notiekošo izmeklēšanu. Kontrolierim būtu jādod sūdzības iesniedzējam un Birojam iespēja sniegt komentārus par sūdzībā skartajiem jautājumiem vai tos atrisināt. Ģenerāldirektoram būtu jāveic attiecīgi pasākumi, kas ir pamatoti ar Kontroliera ieteikumu. Ģenerāldirektoram vajadzētu būt iespējai pienācīgi pamatotos gadījumos novirzīties no Kontroliera ieteikumiem. Šādas rīcības pamatojums. Minētais pamatojums būtu jāpievieno izmeklēšanas galīgajam ziņojumam.

| (34) | Lai uzlabotu pārredzamību un pārskatatbildību, Kontrolierim gada ziņojumā būtu jāziņo par sūdzību mehānismu. Gada ziņojumā būtu jo īpaši jānorāda saņemto sūdzību skaits, iesaistīto procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumu veidi, attiecīgās darbības un, ja iespējams, arī Biroja veiktie pēcpasākumi. |
| --- | --- |

(34)

Lai uzlabotu pārredzamību un pārskatatbildību, Kontrolierim gada ziņojumā būtu jāziņo par sūdzību mehānismu. Gada ziņojumā būtu jo īpaši jānorāda saņemto sūdzību skaits, iesaistīto procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumu veidi, attiecīgās darbības un, ja iespējams, arī Biroja veiktie pēcpasākumi.

| (35) | Informācijas agrīna nosūtīšana, ko Birojs veic piesardzības pasākumu pieņemšanas nolūkā, ir būtisks instruments Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Lai šajā saistībā nodrošinātu ciešu sadarbību starp Biroju un iestādēm, birojiem, struktūrām un aģentūrām, ir lietderīgi tām sniegt iespēju jebkurā laikā apspriesties ar Biroju, lai lemtu par piemērotiem piesardzības pasākumiem, tostarp pierādījumu aizsardzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(35)

Informācijas agrīna nosūtīšana, ko Birojs veic piesardzības pasākumu pieņemšanas nolūkā, ir būtisks instruments Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Lai šajā saistībā nodrošinātu ciešu sadarbību starp Biroju un iestādēm, birojiem, struktūrām un aģentūrām, ir lietderīgi tām sniegt iespēju jebkurā laikā apspriesties ar Biroju, lai lemtu par piemērotiem piesardzības pasākumiem, tostarp pierādījumu aizsardzības pasākumiem.

| (36) | Biroja sagatavotie ziņojumi ir atzīstami par pierādījumu administratīvā procesā vai tiesvedībā tieši tāpat un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā administratīvie ziņojumi, kurus sagatavojuši valsts administratīvie inspektori. Saskaņā ar Komisijas novērtējuma ziņojumu dažās dalībvalstīs šis noteikums pietiekami nenodrošina Biroja darbības efektivitāti. Lai uzlabotu Biroja ziņojumu efektivitāti un konsekventu izmantošanu, Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 būtu jāparedz šādu ziņojumu pieņemamība valstu tiesvedībā, kas nav kriminālprocess, kā arī administratīvajā procesā dalībvalstīs. Krimināltiesvedības gadījumā valstu tiesās būtu jāturpina piemērot noteikumu par līdzvērtību ar valsts administratīvo inspektoru ziņojumiem. Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 arī būtu jāparedz Biroja sagatavoto ziņojumu pieņemamība administratīvajā procesā un tiesvedībā, kas norisinās Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(36)

Biroja sagatavotie ziņojumi ir atzīstami par pierādījumu administratīvā procesā vai tiesvedībā tieši tāpat un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā administratīvie ziņojumi, kurus sagatavojuši valsts administratīvie inspektori. Saskaņā ar Komisijas novērtējuma ziņojumu dažās dalībvalstīs šis noteikums pietiekami nenodrošina Biroja darbības efektivitāti. Lai uzlabotu Biroja ziņojumu efektivitāti un konsekventu izmantošanu, Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 būtu jāparedz šādu ziņojumu pieņemamība valstu tiesvedībā, kas nav kriminālprocess, kā arī administratīvajā procesā dalībvalstīs. Krimināltiesvedības gadījumā valstu tiesās būtu jāturpina piemērot noteikumu par līdzvērtību ar valsts administratīvo inspektoru ziņojumiem. Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 arī būtu jāparedz Biroja sagatavoto ziņojumu pieņemamība administratīvajā procesā un tiesvedībā, kas norisinās Savienības līmenī.

| (37) | Dalībvalstu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti tika ieviesti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, lai veicinātu efektīvu sadarbību un informācijas, tostarp operatīvas informācijas, apmaiņu starp Biroju un dalībvalstīm. Komisijas novērtēšanas ziņojumā secināts, ka tie ir devuši pozitīvu ieguldījumu Biroja darbā. Komisijas novērtēšanas ziņojumā arī konstatēts, ka ir sīkāk jāprecizē minēto krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu loma, lai sniegtu Birojam nepieciešamo palīdzību tā izmeklēšanas efektivitātes nodrošināšanai, atstājot krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu organizāciju un pilnvaras katras dalībvalsts kompetencē. Šajā saistībā krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestiem būtu jāspēj sniegt vai koordinēt palīdzību, kas Birojam ir vajadzīga, lai efektīvi veiktu savus uzdevumus, pirms ārējas vai iekšējas izmeklēšanas, tās gaitā vai pēc tās. |
| --- | --- |

(37)

Dalībvalstu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti tika ieviesti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013, lai veicinātu efektīvu sadarbību un informācijas, tostarp operatīvas informācijas, apmaiņu starp Biroju un dalībvalstīm. Komisijas novērtēšanas ziņojumā secināts, ka tie ir devuši pozitīvu ieguldījumu Biroja darbā. Komisijas novērtēšanas ziņojumā arī konstatēts, ka ir sīkāk jāprecizē minēto krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu loma, lai sniegtu Birojam nepieciešamo palīdzību tā izmeklēšanas efektivitātes nodrošināšanai, atstājot krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu organizāciju un pilnvaras katras dalībvalsts kompetencē. Šajā saistībā krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestiem būtu jāspēj sniegt vai koordinēt palīdzību, kas Birojam ir vajadzīga, lai efektīvi veiktu savus uzdevumus, pirms ārējas vai iekšējas izmeklēšanas, tās gaitā vai pēc tās.

| (38) | Pienākums sniegt palīdzību dalībvalstīm, lai koordinētu to darbību Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā, ir svarīgs Biroja uzdevuma atbalstīt pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm elements. Būtu jāparedz sīkāk izstrādāti noteikumi, kas veicinātu Biroja īstenotos koordinēšanas pasākumus un ar tiem saistīto Biroja sadarbību ar dalībvalstu iestādēm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart to pilnvaru īstenošanu, kuras īsteno Birojs un kuras uzticētas Komisijai konkrētos noteikumos, kas reglamentē savstarpējo palīdzību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un sadarbību starp minētajām iestādēm un Komisiju, jo īpaši tiem nevajadzētu skart Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 608/2013 (12), kā arī koordinācijas pasākumus saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. |
| --- | --- |

(38)

Pienākums sniegt palīdzību dalībvalstīm, lai koordinētu to darbību Savienības finanšu interešu aizsardzības jomā, ir svarīgs Biroja uzdevuma atbalstīt pārrobežu sadarbību starp dalībvalstīm elements. Būtu jāparedz sīkāk izstrādāti noteikumi, kas veicinātu Biroja īstenotos koordinēšanas pasākumus un ar tiem saistīto Biroja sadarbību ar dalībvalstu iestādēm, trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart to pilnvaru īstenošanu, kuras īsteno Birojs un kuras uzticētas Komisijai konkrētos noteikumos, kas reglamentē savstarpējo palīdzību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un sadarbību starp minētajām iestādēm un Komisiju, jo īpaši tiem nevajadzētu skart Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97 (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 608/2013 (12), kā arī koordinācijas pasākumus saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem.

| (39) | Būtu jāprecizē, ka gadījumos, kad dalībvalstu kompetentās iestādes, tostarp krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti, rīkojas sadarbībā ar Biroju vai citām kompetentām iestādēm nolūkā aizsargāt Savienības finanšu intereses, tām joprojām ir saistoši valsts tiesību akti. |
| --- | --- |

(39)

Būtu jāprecizē, ka gadījumos, kad dalībvalstu kompetentās iestādes, tostarp krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti, rīkojas sadarbībā ar Biroju vai citām kompetentām iestādēm nolūkā aizsargāt Savienības finanšu intereses, tām joprojām ir saistoši valsts tiesību akti.

| (40) | Vajadzētu pastāvēt iespējai, ka krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti sniedz Birojam palīdzību saistībā ar koordinēšanas pasākumiem, un ka krāpšanas apkarošanas dienesti sadarbojas savā starpā, lai vēl vairāk pastiprinātu pieejamos sadarbības mehānismus cīņā pret krāpšanu. |
| --- | --- |

(40)

Vajadzētu pastāvēt iespējai, ka krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti sniedz Birojam palīdzību saistībā ar koordinēšanas pasākumiem, un ka krāpšanas apkarošanas dienesti sadarbojas savā starpā, lai vēl vairāk pastiprinātu pieejamos sadarbības mehānismus cīņā pret krāpšanu.

| (41) | Dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāveic darbības, kas pamatotas ar Biroja ieteikumu. Lai Birojs varētu sekot līdzi to lietu attīstībai, par kurām tas sniedz ar tiesvedību saistītus ieteikumus dalībvalsts kriminālvajāšanas iestādēm, dalībvalstīm pēc Biroja pieprasījuma būtu jānosūta Birojam valsts tiesas galīgais lēmums. Lai pilnībā saglabātu tiesu iestāžu neatkarību, šādai nosūtīšanai būtu jānotiek tikai pēc tam, kad attiecīgā tiesvedība ir pabeigta un galīgais tiesas nolēmums ir publiski pieejams. |
| --- | --- |

(41)

Dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām būtu jāveic darbības, kas pamatotas ar Biroja ieteikumu. Lai Birojs varētu sekot līdzi to lietu attīstībai, par kurām tas sniedz ar tiesvedību saistītus ieteikumus dalībvalsts kriminālvajāšanas iestādēm, dalībvalstīm pēc Biroja pieprasījuma būtu jānosūta Birojam valsts tiesas galīgais lēmums. Lai pilnībā saglabātu tiesu iestāžu neatkarību, šādai nosūtīšanai būtu jānotiek tikai pēc tam, kad attiecīgā tiesvedība ir pabeigta un galīgais tiesas nolēmums ir publiski pieejams.

| (42) | Lai papildinātu Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 izklāstītos procesuālos izmeklēšanas noteikumus, Birojam būtu jānosaka izmeklēšanas procedūru vadlīnijas, kas jāievēro Biroja darbiniekiem. |
| --- | --- |

(42)

Lai papildinātu Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 izklāstītos procesuālos izmeklēšanas noteikumus, Birojam būtu jānosaka izmeklēšanas procedūru vadlīnijas, kas jāievēro Biroja darbiniekiem.

| (43) | Būtu jāprecizē, ka Birojs var piedalīties kopējās izmeklēšanas grupās, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un ka tas ir tiesīgs apmainīties ar operatīvo informāciju, kas iegūta šajā sakarā. Uz šādas informācijas izmantošanu attiecas nosacījumi un aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Savienības tiesību aktos, uz kuru pamata ir izveidotas kopējās izmeklēšanas grupas. Ja Birojs piedalās šādās kopējās izmeklēšanas grupās, tam ir atbalsta kompetence un tas uzņemas partnera lomu, uz kuru attiecas juridiski ierobežojumi, kas var pastāvēt Savienības vai valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

(43)

Būtu jāprecizē, ka Birojs var piedalīties kopējās izmeklēšanas grupās, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un ka tas ir tiesīgs apmainīties ar operatīvo informāciju, kas iegūta šajā sakarā. Uz šādas informācijas izmantošanu attiecas nosacījumi un aizsardzības pasākumi, kas paredzēti Savienības tiesību aktos, uz kuru pamata ir izveidotas kopējās izmeklēšanas grupas. Ja Birojs piedalās šādās kopējās izmeklēšanas grupās, tam ir atbalsta kompetence un tas uzņemas partnera lomu, uz kuru attiecas juridiski ierobežojumi, kas var pastāvēt Savienības vai valsts tiesību aktos.

| (44) | Ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no dienas, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 120. panta 2. punkta otro daļu, Komisijai būtu jānovērtē Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 piemērošana un jo īpaši Biroja un EPPO sadarbības efektivitāte, lai apsvērtu, vai, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar minēto sadarbību, ir nepieciešami grozījumi. Attiecīgā gadījumā Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc minētās novērtēšanas būtu jāiesniedz jauns, visaptverošs leģislatīvs priekšlikums. |
| --- | --- |

(44)

Ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no dienas, kas noteikta saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 120. panta 2. punkta otro daļu, Komisijai būtu jānovērtē Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 piemērošana un jo īpaši Biroja un EPPO sadarbības efektivitāte, lai apsvērtu, vai, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar minēto sadarbību, ir nepieciešami grozījumi. Attiecīgā gadījumā Komisijai ne vēlāk kā divus gadus pēc minētās novērtēšanas būtu jāiesniedz jauns, visaptverošs leģislatīvs priekšlikums.

| (45) | Tā kā šīs regulas mērķi, proti, stiprināt Savienības finanšu interešu aizsardzību, pielāgojot Biroja darbību EPPO izveidei un uzlabojot Biroja veiktās izmeklēšanas efektivitāti, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, pieņemot noteikumus, kas reglamentē attiecības starp Biroju un EPPO, lai palielinātu to veiktās izmeklēšanas efektivitāti, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(45)

Tā kā šīs regulas mērķi, proti, stiprināt Savienības finanšu interešu aizsardzību, pielāgojot Biroja darbību EPPO izveidei un uzlabojot Biroja veiktās izmeklēšanas efektivitāti, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to var labāk sasniegt Savienības līmenī, pieņemot noteikumus, kas reglamentē attiecības starp Biroju un EPPO, lai palielinātu to veiktās izmeklēšanas efektivitāti, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (46) | Šī regula nemaina dalībvalstu pilnvaras un pienākumus veikt pasākumus ar mērķi apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

(46)

Šī regula nemaina dalībvalstu pilnvaras un pienākumus veikt pasākumus ar mērķi apkarot krāpšanu, korupciju un jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

| (47) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš sniedza oficiālus komentārus 2018. gada 23. jūlijā. |
| --- | --- |

(47)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš sniedza oficiālus komentārus 2018. gada 23. jūlijā.

| (48) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013, |
| --- | --- |

(48)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 groza šādi:

| 1) | Regulas 1. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. panta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (*); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Regulas 1. pantu groza šādi:

a)

panta 3. panta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (*);

| e) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (**). |
| --- | --- |

e)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (**).

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.)."

(**)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).”;"

| b) | iekļauj šādu punktu:

  “4.a   Birojs izveido un uztur ciešu sadarbību ar Eiropas Prokuratūru (EPPO), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (*) ciešākas sadarbības rezultātā. Šo attiecību pamatā ir savstarpēja sadarbība, informācijas apmaiņa, papildināmība un izvairīšanās no dublēšanās. Šo attiecību mērķis, jo īpaši ir nodrošināt, ka, izmantojot to attiecīgo pilnvaru papildināmību un atbalstu, ko Birojs sniedz EPPO, Savienības finanšu interešu aizsardzībai tiek izmantoti visi pieejamie līdzekļi.


  (*)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

“4.a   Birojs izveido un uztur ciešu sadarbību ar Eiropas Prokuratūru (EPPO), kas izveidota ar Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (*) ciešākas sadarbības rezultātā. Šo attiecību pamatā ir savstarpēja sadarbība, informācijas apmaiņa, papildināmība un izvairīšanās no dublēšanās. Šo attiecību mērķis, jo īpaši ir nodrošināt, ka, izmantojot to attiecīgo pilnvaru papildināmību un atbalstu, ko Birojs sniedz EPPO, Savienības finanšu interešu aizsardzībai tiek izmantoti visi pieejamie līdzekļi.

(*)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).”;"

*

EPPO

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetentās iestādes un iestādes, struktūras, biroji un aģentūras ar Biroju var noslēgt administratīvas vienošanās. Minētās administratīvās vienošanās var jo īpaši attiekties uz informācijas nodošanu, izmeklēšanas veikšanu un jebkādiem pēcpasākumiem.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetentās iestādes un iestādes, struktūras, biroji un aģentūras ar Biroju var noslēgt administratīvas vienošanās. Minētās administratīvās vienošanās var jo īpaši attiekties uz informācijas nodošanu, izmeklēšanas veikšanu un jebkādiem pēcpasākumiem.”;

| 2) | Regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:






  “3) | “krāpšana, korupcija un jebkuras citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses” ir lietots tādā nozīmē, kāda tam piešķirta attiecīgajos Savienības tiesību aktos un “jebkuras citas nelikumīgas darbības” jēdziens ietver pārkāpumus, kā definēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3)

“krāpšana, korupcija un jebkuras citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses” ir lietots tādā nozīmē, kāda tam piešķirta attiecīgajos Savienības tiesību aktos un “jebkuras citas nelikumīgas darbības” jēdziens ietver pārkāpumus, kā definēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā.”;

| b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “4) | “administratīvā izmeklēšana” (“izmeklēšana”) ir jebkura inspekcija, pārbaude vai cits pasākums, ko Birojs veic saskaņā ar 3. un 4. pantu, lai sasniegtu 1. pantā izklāstītos mērķus un lai vajadzības gadījumā konstatētu izmeklējamo darbību nelikumību; minētā izmeklēšana neietekmē EPPO vai dalībvalstu kompetento iestāžu pilnvaras ierosināt kriminālprocesu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4)

“administratīvā izmeklēšana” (“izmeklēšana”) ir jebkura inspekcija, pārbaude vai cits pasākums, ko Birojs veic saskaņā ar 3. un 4. pantu, lai sasniegtu 1. pantā izklāstītos mērķus un lai vajadzības gadījumā konstatētu izmeklējamo darbību nelikumību; minētā izmeklēšana neietekmē EPPO vai dalībvalstu kompetento iestāžu pilnvaras ierosināt kriminālprocesu;”;

EPPO

| c) | pantam pievieno šādu punktu:






  “8) | “iestādes loceklis” ir Eiropas Parlamenta loceklis, Eiropadomes loceklis, dalībvalsts ministra līmeņa pārstāvis Padomē, Komisijas loceklis, Eiropas Savienības Tiesas (EST) loceklis, Eiropas Centrālās bankas Padomes loceklis vai Revīzijas palātas loceklis, ņemot vērā pienākumus, kas noteikti Savienības tiesību aktos saistībā ar uzdevumiem, ko viņi pilda šajā statusā;”; |
| --- | --- | --- |

c)

pantam pievieno šādu punktu:

“8)

“iestādes loceklis” ir Eiropas Parlamenta loceklis, Eiropadomes loceklis, dalībvalsts ministra līmeņa pārstāvis Padomē, Komisijas loceklis, Eiropas Savienības Tiesas (EST) loceklis, Eiropas Centrālās bankas Padomes loceklis vai Revīzijas palātas loceklis, ņemot vērā pienākumus, kas noteikti Savienības tiesību aktos saistībā ar uzdevumiem, ko viņi pilda šajā statusā;”;

| 3) | regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

  “3. pants
  Ārēja izmeklēšana

  1.   Regulas 1. pantā minētajās jomās Birojs veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas dalībvalstīs un – saskaņā ar spēkā esošiem sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīgumiem un citiem juridiskiem instrumentiem – trešās valstīs un starptautisku organizāciju telpās.


  2.   Birojs veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas saskaņā ar šo regulu un – ciktāl tas nav ietverts šīs regulas darbības jomā – saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.


  3.   Izmeklēšanas gaitā uzņēmēji sadarbojas ar Biroju. Birojs var pieprasīt sniegt rakstisku vai mutisku informāciju, tostarp veicot intervijas.


  4.   Ja saskaņā ar šā panta 3. punktu attiecīgais uzņēmējs pakļaujas pārbaudei uz vietas un inspekcijai, kas ir atļauta, ievērojot šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 2. panta 4. punktu, Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 6. panta 1. punkta trešo daļu un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. panta 1. punktu nepiemēro, ciktāl minētajos noteikumos ir prasīts ievērot valsts tiesību aktus un ciktāl tie var ierobežot Biroja piekļuvi informācijai un dokumentācijai, attiecinot uz to tos pašus nosacījumus, ko piemēro valsts administratīvajiem inspektoriem.


  5.   Pēc Biroja pieprasījuma attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde bez nepamatotas kavēšanās sniedz Biroja darbiniekiem palīdzību, kas vajadzīga, lai viņi varētu efektīvi veikt savus uzdevumus, kuri norādīti 7. panta 2. punktā minētajā rakstiskajā pilnvarā.
  Attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 nodrošina, ka Biroja darbinieki var piekļūt visai informācijai, dokumentiem un datiem, kas saistīti ar izmeklējamo lietu un kas izrādās nepieciešami, lai pārbaudes uz vietas un inspekcijas varētu veikt efektīvi un lietderīgi, un ka darbinieki var uzņemties dokumentu vai datu glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju. Ja privātas ierīces izmanto darba vajadzībām, Birojs var pakļaut minētās ierīces inspekcijai. Birojs pakļauj minētās ierīces inspekcijai tikai saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādā pašā apmērā, kādā valsts kontroles iestādēm ir atļauts izmeklēt privātas ierīces, un tad, ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka to saturs varētu būt būtisks izmeklēšanai.


  6.   Ja Biroja darbinieki konstatē, ka uzņēmējs pretojas pārbaudei uz vietas un inspekcijai, kas ir atļauta, ievērojot šo regulu, proti, ja uzņēmējs atsakās piešķirt Birojam nepieciešamo piekļuvi tā telpām vai jebkurām citām darījumdarbības vajadzībām izmantotām telpām, slēpj informāciju vai kavē veikt jebkādu darbību, kas Birojam jāveic pārbaudes uz vietas un inspekcijas gaitā, kompetentās iestādes, tostarp, vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalsts tiesībaizsardzības iestādes, sniedz Biroja darbiniekiem palīdzību, kas nepieciešama, lai Birojs varētu efektīvi un bez liekas kavēšanās veikt pārbaudi uz vietas un inspekciju.
  Sniedzot palīdzību saskaņā ar šo punktu vai 5. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes rīkojas saskaņā ar valsts procesuālajiem noteikumiem, kas ir piemērojami attiecīgajai kompetentajai iestādei. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem šādas palīdzības sniegšanai nepieciešams tiesu iestādes pilnvarojums, to lūdz izsniegt.


  7.   Birojs veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas, uzrādot rakstisku pilnvaru, kā noteikts 7. panta 2. punktā. Vēlākais, uzsākot pārbaudi uz vietas un inspekciju, tas informē attiecīgo uzņēmēju par procedūru, ko piemēro pārbaudei uz vietas un inspekcijai, tostarp par piemērojamajām procesuālajām garantijām, un uzņēmēja pienākumu sadarboties.


  8.   Īstenojot tam piešķirtās pilnvaras, Birojs ievēro procesuālās garantijas, kas paredzētas šajā regulā un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96. Pārbaudē uz vietas un inspekcijā attiecīgajam uzņēmējam ir tiesības nesniegt sevi apsūdzošas liecības un saņemt palīdzību no uzņēmēja izvēlētas personas. Uzņēmējam nodrošina iespēju pārbaudes uz vietas un inspekcijas gaitā sniegt liecību jebkurā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā minētais uzņēmējs atrodas. Tiesības saņemt palīdzību no izvēlētās personas neliedz Birojam piekļuvi uzņēmēja telpām un lieki nekavē pārbaudes uz vietas un inspekcijas sākšanu.


  9.   Ja dalībvalsts nesadarbojas ar Biroju saskaņā ar 5. un 6. punktu, Komisija var piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus, lai atgūtu līdzekļus, kas saistīti ar attiecīgo pārbaudi uz vietas un inspekciju.


  10.   Kā daļu no izmeklēšanas funkcijas Birojs veic pārbaudes un inspekcijas dalībvalstīs, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. panta 1. punktā un nozaru noteikumos, kas minēti tās pašas regulas 9. panta 2. punktā, kā arī – saskaņā ar spēkā esošiem sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīgumiem un citiem juridiskiem instrumentiem – trešās valstīs un starptautisku organizāciju telpās.


  11.   Veicot ārēju izmeklēšanu, Birojs var piekļūt jebkurai būtiskai informācijai un datiem, kas ir iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā un ir saistīti ar izmeklējamo lietu, neatkarīgi no datu nesēja, kurā tie tiek glabāti, ja tas ir nepieciešams, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Šajā nolūkā piemēro 4. panta 2. un 4. punktu.


  12.   Neskarot 12.c panta 1. punktu, ja, pirms tiek pieņemts lēmums sākt vai nesākt ārēju izmeklēšanu, Biroja rīcībā ir informācija, kas vedina domāt, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, tas var informēt attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes un, ja vajadzīgs, attiecīgās iestādes, struktūras, birojus un aģentūras.
  Neskarot Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. panta 2. punktā minētos nozaru noteikumus, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek veikta piemērota rīcība, kurā Birojs var piedalīties. Pēc pieprasījuma attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes informē Biroju par veikto rīcību un atzinumiem, kas pamatoti ar informāciju, kura minēta šā punkta pirmajā daļā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Ārēja izmeklēšana

1.   Regulas 1. pantā minētajās jomās Birojs veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas dalībvalstīs un – saskaņā ar spēkā esošiem sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīgumiem un citiem juridiskiem instrumentiem – trešās valstīs un starptautisku organizāciju telpās.

2.   Birojs veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas saskaņā ar šo regulu un – ciktāl tas nav ietverts šīs regulas darbības jomā – saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

3.   Izmeklēšanas gaitā uzņēmēji sadarbojas ar Biroju. Birojs var pieprasīt sniegt rakstisku vai mutisku informāciju, tostarp veicot intervijas.

4.   Ja saskaņā ar šā panta 3. punktu attiecīgais uzņēmējs pakļaujas pārbaudei uz vietas un inspekcijai, kas ir atļauta, ievērojot šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 2. panta 4. punktu, Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 6. panta 1. punkta trešo daļu un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 7. panta 1. punktu nepiemēro, ciktāl minētajos noteikumos ir prasīts ievērot valsts tiesību aktus un ciktāl tie var ierobežot Biroja piekļuvi informācijai un dokumentācijai, attiecinot uz to tos pašus nosacījumus, ko piemēro valsts administratīvajiem inspektoriem.

5.   Pēc Biroja pieprasījuma attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde bez nepamatotas kavēšanās sniedz Biroja darbiniekiem palīdzību, kas vajadzīga, lai viņi varētu efektīvi veikt savus uzdevumus, kuri norādīti 7. panta 2. punktā minētajā rakstiskajā pilnvarā.

Attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 nodrošina, ka Biroja darbinieki var piekļūt visai informācijai, dokumentiem un datiem, kas saistīti ar izmeklējamo lietu un kas izrādās nepieciešami, lai pārbaudes uz vietas un inspekcijas varētu veikt efektīvi un lietderīgi, un ka darbinieki var uzņemties dokumentu vai datu glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju. Ja privātas ierīces izmanto darba vajadzībām, Birojs var pakļaut minētās ierīces inspekcijai. Birojs pakļauj minētās ierīces inspekcijai tikai saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem un tādā pašā apmērā, kādā valsts kontroles iestādēm ir atļauts izmeklēt privātas ierīces, un tad, ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka to saturs varētu būt būtisks izmeklēšanai.

6.   Ja Biroja darbinieki konstatē, ka uzņēmējs pretojas pārbaudei uz vietas un inspekcijai, kas ir atļauta, ievērojot šo regulu, proti, ja uzņēmējs atsakās piešķirt Birojam nepieciešamo piekļuvi tā telpām vai jebkurām citām darījumdarbības vajadzībām izmantotām telpām, slēpj informāciju vai kavē veikt jebkādu darbību, kas Birojam jāveic pārbaudes uz vietas un inspekcijas gaitā, kompetentās iestādes, tostarp, vajadzības gadījumā attiecīgās dalībvalsts tiesībaizsardzības iestādes, sniedz Biroja darbiniekiem palīdzību, kas nepieciešama, lai Birojs varētu efektīvi un bez liekas kavēšanās veikt pārbaudi uz vietas un inspekciju.

Sniedzot palīdzību saskaņā ar šo punktu vai 5. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes rīkojas saskaņā ar valsts procesuālajiem noteikumiem, kas ir piemērojami attiecīgajai kompetentajai iestādei. Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem šādas palīdzības sniegšanai nepieciešams tiesu iestādes pilnvarojums, to lūdz izsniegt.

7.   Birojs veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas, uzrādot rakstisku pilnvaru, kā noteikts 7. panta 2. punktā. Vēlākais, uzsākot pārbaudi uz vietas un inspekciju, tas informē attiecīgo uzņēmēju par procedūru, ko piemēro pārbaudei uz vietas un inspekcijai, tostarp par piemērojamajām procesuālajām garantijām, un uzņēmēja pienākumu sadarboties.

8.   Īstenojot tam piešķirtās pilnvaras, Birojs ievēro procesuālās garantijas, kas paredzētas šajā regulā un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96. Pārbaudē uz vietas un inspekcijā attiecīgajam uzņēmējam ir tiesības nesniegt sevi apsūdzošas liecības un saņemt palīdzību no uzņēmēja izvēlētas personas. Uzņēmējam nodrošina iespēju pārbaudes uz vietas un inspekcijas gaitā sniegt liecību jebkurā no tās dalībvalsts oficiālajām valodām, kurā minētais uzņēmējs atrodas. Tiesības saņemt palīdzību no izvēlētās personas neliedz Birojam piekļuvi uzņēmēja telpām un lieki nekavē pārbaudes uz vietas un inspekcijas sākšanu.

9.   Ja dalībvalsts nesadarbojas ar Biroju saskaņā ar 5. un 6. punktu, Komisija var piemērot attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus, lai atgūtu līdzekļus, kas saistīti ar attiecīgo pārbaudi uz vietas un inspekciju.

10.   Kā daļu no izmeklēšanas funkcijas Birojs veic pārbaudes un inspekcijas dalībvalstīs, kā paredzēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. panta 1. punktā un nozaru noteikumos, kas minēti tās pašas regulas 9. panta 2. punktā, kā arī – saskaņā ar spēkā esošiem sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīgumiem un citiem juridiskiem instrumentiem – trešās valstīs un starptautisku organizāciju telpās.

11.   Veicot ārēju izmeklēšanu, Birojs var piekļūt jebkurai būtiskai informācijai un datiem, kas ir iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā un ir saistīti ar izmeklējamo lietu, neatkarīgi no datu nesēja, kurā tie tiek glabāti, ja tas ir nepieciešams, lai noteiktu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Šajā nolūkā piemēro 4. panta 2. un 4. punktu.

12.   Neskarot 12.c panta 1. punktu, ja, pirms tiek pieņemts lēmums sākt vai nesākt ārēju izmeklēšanu, Biroja rīcībā ir informācija, kas vedina domāt, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, tas var informēt attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes un, ja vajadzīgs, attiecīgās iestādes, struktūras, birojus un aģentūras.

Neskarot Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 9. panta 2. punktā minētos nozaru noteikumus, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošina, ka saskaņā ar valsts tiesību aktiem tiek veikta piemērota rīcība, kurā Birojs var piedalīties. Pēc pieprasījuma attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes informē Biroju par veikto rīcību un atzinumiem, kas pamatoti ar informāciju, kura minēta šā punkta pirmajā daļā.”;

| 4) | Regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Izmeklēšanu iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās 1. pantā minētajās jomās veic saskaņā ar šo regulu un ar lēmumiem, kurus pieņem katra attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra (“iekšējā izmeklēšana”).


  2.   Iekšējās izmeklēšanas gaitā:






  a) | Birojam ir tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai būtiskai ar izmeklējamo lietu saistītai informācijai un datiem – neatkarīgi no datu nesēja, kurā tie tiek glabāti –, kas ir iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā, un to telpām. Ja privātas ierīces izmanto darba vajadzībām, Birojs var veikt pakļaut minētās ierīces inspekcijai. Birojs pakļauj minētās ierīces inspekcijai tikai ciktāl attiecīgās ierīces izmanto darba nolūkos un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pieņemtajos lēmumos, un ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka to saturs varētu būt būtisks izmeklēšanai.
  Birojam ir tiesības pārbaudīt iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru grāmatvedības pārskatus. Birojs var saņemt visu iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā esošo dokumentu vai datu nesēju satura kopijas un izrakstus un vajadzības gadījumā uzņemties šādu dokumentu vai informācijas glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. līdz 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Izmeklēšanu iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās 1. pantā minētajās jomās veic saskaņā ar šo regulu un ar lēmumiem, kurus pieņem katra attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra (“iekšējā izmeklēšana”).

2.   Iekšējās izmeklēšanas gaitā:

a)

Birojam ir tiesības tūlīt un bez brīdinājuma piekļūt jebkurai būtiskai ar izmeklējamo lietu saistītai informācijai un datiem – neatkarīgi no datu nesēja, kurā tie tiek glabāti –, kas ir iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā, un to telpām. Ja privātas ierīces izmanto darba vajadzībām, Birojs var veikt pakļaut minētās ierīces inspekcijai. Birojs pakļauj minētās ierīces inspekcijai tikai ciktāl attiecīgās ierīces izmanto darba nolūkos un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti attiecīgās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pieņemtajos lēmumos, un ja Birojam ir pamatots iemesls aizdomām, ka to saturs varētu būt būtisks izmeklēšanai.

Birojam ir tiesības pārbaudīt iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru grāmatvedības pārskatus. Birojs var saņemt visu iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru rīcībā esošo dokumentu vai datu nesēju satura kopijas un izrakstus un vajadzības gadījumā uzņemties šādu dokumentu vai informācijas glabāšanu, lai nodrošinātos pret to zaudējuma iespēju;

| b) | Birojs ierēdņiem, citiem darbiniekiem, iestāžu vai struktūru locekļiem, biroju vai aģentūru vadītājiem vai personāla locekļiem var pieprasīt mutisku informāciju, tostarp veicot intervijas, un rakstisku informāciju, kas tiek rūpīgi dokumentēta saskaņā ar piemērojamiem Savienības konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

Birojs ierēdņiem, citiem darbiniekiem, iestāžu vai struktūru locekļiem, biroju vai aģentūru vadītājiem vai personāla locekļiem var pieprasīt mutisku informāciju, tostarp veicot intervijas, un rakstisku informāciju, kas tiek rūpīgi dokumentēta saskaņā ar piemērojamiem Savienības konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumiem.

3.   Saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem, kas paredzēti 3. pantā, Birojs var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas uzņēmēju telpās, lai iegūtu piekļuvi informācijai, kas attiecas uz izmeklējamo lietu iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās.

4.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras tiks informētas par katru gadījumu, kad Biroja darbinieki veic iekšēju izmeklēšanu to telpās, izskata dokumentus vai datus, vai pieprasa informāciju, kas ir to rīcībā. Neskarot 10. un 11. pantu, Birojs var jebkurā laikā nosūtīt attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai iekšējās izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju.”;

| b) | panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “8.   Neskarot 12.c panta 1. punktu, ja, pirms tiek pieņemts lēmums par iekšējās izmeklēšanas uzsākšanu vai neuzsākšanu, Biroja rīcībā ir informācija, kas vedina domāt, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, tas var informēt attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru. Pēc pieprasījuma attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra informē Biroju par jebkādu veikto rīcību un gūtajiem atzinumiem, kas balstīti uz šādu informāciju.”; |
| --- | --- |

b)

panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“8.   Neskarot 12.c panta 1. punktu, ja, pirms tiek pieņemts lēmums par iekšējās izmeklēšanas uzsākšanu vai neuzsākšanu, Biroja rīcībā ir informācija, kas vedina domāt, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kura ietekmē Savienības finanšu intereses, tas var informēt attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru. Pēc pieprasījuma attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra informē Biroju par jebkādu veikto rīcību un gūtajiem atzinumiem, kas balstīti uz šādu informāciju.”;

| 5) | regulas 5. pantu groza šādi:






  a) | panta 1., 2. un 3. punktus aizstāj ar šādiem:

  “1.   Neskarot 12.d pantu, ģenerāldirektors var sākt izmeklēšanu, ja pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, kuru pamatā var būt trešās personas sniegta informācija vai anonīma informācija, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Lēmumā sākt izmeklēšanu var ņemt vērā arī vajadzību nodrošināt, ka Biroja resursi tiek izlietoti lietderīgi un ka izmantotie līdzekļi ir samērīgi. Saistībā ar iekšēju izmeklēšanu īpaši ņem vērā to, kura iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra izmeklēšanu var veikt vislabāk, jo īpaši ievērojot faktu būtību, lietas faktisko vai potenciālo finansiālo ietekmi un to, vai ir iespējami kādi turpmāki pasākumi tiesā.


  2.   Lēmumu sākt izmeklēšanu pieņem ģenerāldirektors pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma, kas saņemts no iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vai arī no dalībvalsts.


  3.   Kamēr ģenerāldirektors apsver iespēju sākt vai nesākt iekšēju izmeklēšanu, ja ir saņemts 2. punktā minētais pieprasījums, vai kamēr Birojs veic iekšēju izmeklēšanu, attiecīgās iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras nesāk vienlaikus izmeklēt tos pašus faktus, ja vien tās ar Biroju nav vienojušās citādi.
  Šo punktu nepiemēro izmeklēšanai, ko veic EPPO, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939.”; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 5. pantu groza šādi:

a)

panta 1., 2. un 3. punktus aizstāj ar šādiem:

“1.   Neskarot 12.d pantu, ģenerāldirektors var sākt izmeklēšanu, ja pastāv pietiekami nopietnas aizdomas, kuru pamatā var būt trešās personas sniegta informācija vai anonīma informācija, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Lēmumā sākt izmeklēšanu var ņemt vērā arī vajadzību nodrošināt, ka Biroja resursi tiek izlietoti lietderīgi un ka izmantotie līdzekļi ir samērīgi. Saistībā ar iekšēju izmeklēšanu īpaši ņem vērā to, kura iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra izmeklēšanu var veikt vislabāk, jo īpaši ievērojot faktu būtību, lietas faktisko vai potenciālo finansiālo ietekmi un to, vai ir iespējami kādi turpmāki pasākumi tiesā.

2.   Lēmumu sākt izmeklēšanu pieņem ģenerāldirektors pēc savas iniciatīvas vai pēc pieprasījuma, kas saņemts no iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras vai arī no dalībvalsts.

3.   Kamēr ģenerāldirektors apsver iespēju sākt vai nesākt iekšēju izmeklēšanu, ja ir saņemts 2. punktā minētais pieprasījums, vai kamēr Birojs veic iekšēju izmeklēšanu, attiecīgās iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras nesāk vienlaikus izmeklēt tos pašus faktus, ja vien tās ar Biroju nav vienojušās citādi.

Šo punktu nepiemēro izmeklēšanai, ko veic EPPO, ievērojot Regulu (ES) 2017/1939.”;

| b) | panta 5. un 6. punktus aizstāj ar šādiem:

  “5.   Ja ģenerāldirektors nolemj nesākt izmeklēšanu, viņš vajadzības gadījumā var nekavējoties nosūtīt jebkādu būtisku informāciju attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās varētu pienācīgi rīkoties saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem, vai attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai, lai tās varētu pienācīgi rīkoties saskaņā ar šai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai piemērojamajiem noteikumiem. Attiecīgā gadījumā Birojs ar minēto iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru vienojas par piemērotiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt minētās informācijas avota konfidencialitāti, un vajadzības gadījumā prasa, lai to informē par veikto rīcību.


  6.   Ja ģenerāldirektors nolemj nesākt izmeklēšanu, lai gan ir pietiekamas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, viņš nekavējoties nosūta 5. punktā minēto informāciju.”; |
| --- | --- |

b)

panta 5. un 6. punktus aizstāj ar šādiem:

“5.   Ja ģenerāldirektors nolemj nesākt izmeklēšanu, viņš vajadzības gadījumā var nekavējoties nosūtīt jebkādu būtisku informāciju attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, lai tās varētu pienācīgi rīkoties saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem, vai attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai, lai tās varētu pienācīgi rīkoties saskaņā ar šai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai piemērojamajiem noteikumiem. Attiecīgā gadījumā Birojs ar minēto iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru vienojas par piemērotiem pasākumiem, kuru mērķis ir aizsargāt minētās informācijas avota konfidencialitāti, un vajadzības gadījumā prasa, lai to informē par veikto rīcību.

6.   Ja ģenerāldirektors nolemj nesākt izmeklēšanu, lai gan ir pietiekamas aizdomas, ka ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, viņš nekavējoties nosūta 5. punktā minēto informāciju.”;

| 6) | regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ģenerāldirektors vada izmeklēšanas gaitu, attiecīgos gadījumos sagatavojot rakstiskus norādījumus. Izmeklēšanu ģenerāldirektora vadībā veic viņa norīkoti Biroja darbinieki. Ģenerāldirektors pats neveic konkrētas izmeklēšanas darbības.”; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ģenerāldirektors vada izmeklēšanas gaitu, attiecīgos gadījumos sagatavojot rakstiskus norādījumus. Izmeklēšanu ģenerāldirektora vadībā veic viņa norīkoti Biroja darbinieki. Ģenerāldirektors pats neveic konkrētas izmeklēšanas darbības.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Dalībvalstu kompetentās iestādes sniedz nepieciešamo palīdzību, lai Biroja darbinieki saskaņā ar šo regulu varētu efektīvi un bez liekas kavēšanās veikt savus uzdevumus. Sniedzot šādu palīdzību, dalībvalstu kompetentās iestādes rīkojas saskaņā ar tām piemērojamajiem valsts procesuālajiem noteikumiem.


  3.a   Pēc rakstiski pamatota Biroja pieprasījuma saistībā ar izmeklējamajām lietām, dalībvalstu attiecīgās kompetentās iestādes saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz valsts kompetentajām iestādēm, sniedz Birojam:






  a) | informāciju, kas pieejama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (*) 32.a panta 3. punktā minētajos centralizētajos automatizētajos mehānismos; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Dalībvalstu kompetentās iestādes sniedz nepieciešamo palīdzību, lai Biroja darbinieki saskaņā ar šo regulu varētu efektīvi un bez liekas kavēšanās veikt savus uzdevumus. Sniedzot šādu palīdzību, dalībvalstu kompetentās iestādes rīkojas saskaņā ar tām piemērojamajiem valsts procesuālajiem noteikumiem.

3.a   Pēc rakstiski pamatota Biroja pieprasījuma saistībā ar izmeklējamajām lietām, dalībvalstu attiecīgās kompetentās iestādes saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz valsts kompetentajām iestādēm, sniedz Birojam:

a)

informāciju, kas pieejama Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 (*) 32.a panta 3. punktā minētajos centralizētajos automatizētajos mehānismos;

| b) | darījumu reģistru, ja tas ir absolūti nepieciešams izmeklēšanas mērķiem. |
| --- | --- |

b)

darījumu reģistru, ja tas ir absolūti nepieciešams izmeklēšanas mērķiem.

Biroja pieprasījumā iekļauj pamatojumu par pasākuma piemērotību un samērīgumu, ņemot vērā izmeklējamo lietu būtību un nopietnību. Šāds pieprasījums attiecas tikai uz pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minēto informāciju.

Pirmās daļas a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā dalībvalstis paziņo Komisijai attiecīgās kompetentās iestādes.

3.b   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras nodrošina, ka to ierēdņi, citi darbinieki, locekļi, vadītāji un personāla locekļi sniedz nepieciešamo palīdzību, lai Biroja darbinieki varētu efektīvi un bez liekas kavēšanās veikt savus uzdevumus.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).”;"

*

| c) | panta 6. punktu groza šādi:






  i) | pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | jebkādu informāciju, kas varētu palīdzēt attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai pieņemt lēmumu par piemērotiem administratīviem piesardzības pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses;”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

panta 6. punktu groza šādi:

i)

pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

jebkādu informāciju, kas varētu palīdzēt attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai pieņemt lēmumu par piemērotiem administratīviem piesardzības pasākumiem, kas veicami, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses;”;

| ii) | otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra var jebkurā laikā apspriesties ar Biroju, lai nolemtu ciešā sadarbībā ar Biroju veikt jebkādus piemērotus piesardzības pasākumus, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt pierādījumus. Attiecīgā iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra nekavējoties informē Biroju par visiem veiktajiem piesardzības pasākumiem.”; |
| --- | --- |

ii)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Attiecīgā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra var jebkurā laikā apspriesties ar Biroju, lai nolemtu ciešā sadarbībā ar Biroju veikt jebkādus piemērotus piesardzības pasākumus, tostarp pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt pierādījumus. Attiecīgā iestāde, organizācija, birojs vai aģentūra nekavējoties informē Biroju par visiem veiktajiem piesardzības pasākumiem.”;

| d) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Ja izmeklēšanu nevar pabeigt 12 mēnešos pēc tās sākšanas, ģenerāldirektors pēc minētā 12 mēnešu laikposma beigām un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Uzraudzības komitejai, minot iemeslus un attiecīgā gadījumā plānotos korektīvos pasākumus, kuru mērķis ir paātrināt izmeklēšanas gaitu.”; |
| --- | --- |

d)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Ja izmeklēšanu nevar pabeigt 12 mēnešos pēc tās sākšanas, ģenerāldirektors pēc minētā 12 mēnešu laikposma beigām un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Uzraudzības komitejai, minot iemeslus un attiecīgā gadījumā plānotos korektīvos pasākumus, kuru mērķis ir paātrināt izmeklēšanas gaitu.”;

| 7) | regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

  “8. pants
  Pienākums informēt Biroju

  1.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras 1. pantā minētajās jomās nekavējoties nodod Birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai jebkādas citas nelikumīgas darbības gadījumiem, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.
  Ja iestādes, struktūras, biroji un aģentūras ziņo EPPO saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 24. pantu, tās šā punkta pirmajā daļā izklāstīto pienākumu var izpildīt, nododot Birojam EPPO nosūtītā ziņojuma kopiju.


  2.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un – ja to neliedz valsts tiesību akti – dalībvalstu kompetentās iestādes pēc Biroja pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas nekavējoties nodod Birojam ikvienu to rīcībā esošu dokumentu vai jebkādu informāciju, kas attiecas uz Biroja veikto izmeklēšanu.
  Pirms izmeklēšanas sākšanas tās pēc rakstiski pamatota Biroja pieprasījuma nosūta ikvienu to rīcībā esošu dokumentu vai informāciju, kas ir nepieciešama, lai izvērtētu apgalvojumus vai piemērotu izmeklēšanas sākšanai noteiktos kritērijus, kā tas noteikts 5. panta 1. punktā.


  3.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un – ja vien to neliedz valsts tiesību akti – dalībvalstu kompetentās iestādes pēc Biroja pieprasījuma vai savas iniciatīvas nekavējoties nodod Birojam jebkādu citu to rīcībā esošu informāciju, dokumentus vai datus, ko tās uzskata par noderīgiem cīņā pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.


  4.   Šo pantu nepiemēro EPPO attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas varētu būt tās kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 IV nodaļu.
  Tas neskar EPPO iespēju sniegt Birojam būtisku informāciju par lietām saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 34. panta 8. punktu, 36. panta 6. punktu, 39. panta 4. punktu un 101. panta 3. un 4 punktu.


  5.   Noteikumi par informācijas nosūtīšanu saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 904/2010 (*) paliek neskarti.



  (*)  Padomes Regula (ES) Nr. 904/2010 (2010. gada 7. oktobris) par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

7)

regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:

“8. pants

Pienākums informēt Biroju

1.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras 1. pantā minētajās jomās nekavējoties nodod Birojam visu informāciju, kas attiecas uz iespējamiem krāpšanas, korupcijas vai jebkādas citas nelikumīgas darbības gadījumiem, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

Ja iestādes, struktūras, biroji un aģentūras ziņo EPPO saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 24. pantu, tās šā punkta pirmajā daļā izklāstīto pienākumu var izpildīt, nododot Birojam EPPO nosūtītā ziņojuma kopiju.

2.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un – ja to neliedz valsts tiesību akti – dalībvalstu kompetentās iestādes pēc Biroja pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas nekavējoties nodod Birojam ikvienu to rīcībā esošu dokumentu vai jebkādu informāciju, kas attiecas uz Biroja veikto izmeklēšanu.

Pirms izmeklēšanas sākšanas tās pēc rakstiski pamatota Biroja pieprasījuma nosūta ikvienu to rīcībā esošu dokumentu vai informāciju, kas ir nepieciešama, lai izvērtētu apgalvojumus vai piemērotu izmeklēšanas sākšanai noteiktos kritērijus, kā tas noteikts 5. panta 1. punktā.

3.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras un – ja vien to neliedz valsts tiesību akti – dalībvalstu kompetentās iestādes pēc Biroja pieprasījuma vai savas iniciatīvas nekavējoties nodod Birojam jebkādu citu to rīcībā esošu informāciju, dokumentus vai datus, ko tās uzskata par noderīgiem cīņā pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

4.   Šo pantu nepiemēro EPPO attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas varētu būt tās kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 IV nodaļu.

Tas neskar EPPO iespēju sniegt Birojam būtisku informāciju par lietām saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 34. panta 8. punktu, 36. panta 6. punktu, 39. panta 4. punktu un 101. panta 3. un 4 punktu.

5.   Noteikumi par informācijas nosūtīšanu saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 904/2010 (*) paliek neskarti.

(*)  Padomes Regula (ES) Nr. 904/2010 (2010. gada 7. oktobris) par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.).”;"

*

| 8) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

  “Šā punkta otrajā un trešajā daļā minētās prasības neattiecas uz liecību uzklausīšanu, ko veic saistībā ar pārbaudēm uz vietas un inspekcijām. Procesuālās garantijas, kas minētas 3. panta 7. un 8. punktā, attiecas uz attiecīgo personu, jo īpaši uz tiesībām saņemt palīdzību no kādas tās izvēlētas personas.”; |
| --- | --- | --- |

8)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Šā punkta otrajā un trešajā daļā minētās prasības neattiecas uz liecību uzklausīšanu, ko veic saistībā ar pārbaudēm uz vietas un inspekcijām. Procesuālās garantijas, kas minētas 3. panta 7. un 8. punktā, attiecas uz attiecīgo personu, jo īpaši uz tiesībām saņemt palīdzību no kādas tās izvēlētas personas.”;

| b) | panta 4. punkta otro un trešo daļu aizstāj ar šādām:

  “Šajā nolūkā Birojs attiecīgajai personai nosūta uzaicinājumu sniegt savus komentārus vai nu rakstiski, vai arī iztaujāšanā, kuru veic Biroja norīkoti darbinieki. Minētajā uzaicinājumā iekļauj to faktu kopsavilkumu, kas skar attiecīgo personu, un informāciju, kas jānorāda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2018/1725 15. un 16. pantu, kā arī dara zināmu komentāru iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 darbdienām, skaitot no dienas, kad ir saņemts uzaicinājums sniegt komentārus. Minēto paziņošanas laikposmu var saīsināt, ja attiecīgā persona ir skaidri paudusi savu piekrišanu vai ja to pietiekami pamato izmeklēšanas steidzamība. Atsauci uz jebkādiem šādiem komentāriem iekļauj izmeklēšanas galīgajā ziņojumā.
  Pienācīgi pamatotos gadījumos, kad nepieciešams nodrošināt izmeklēšanas konfidencialitāti vai EPPO vai valsts tiesu iestādes veiktas notiekošas vai turpmākas kriminālizmeklēšanas konfidencialitāti, ģenerāldirektors vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar EPPO vai attiecīgo valsts tiesu iestādi var nolemt pienākumu aicināt attiecīgo personu sniegt komentārus izpildīt vēlāk.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta otro un trešo daļu aizstāj ar šādām:

“Šajā nolūkā Birojs attiecīgajai personai nosūta uzaicinājumu sniegt savus komentārus vai nu rakstiski, vai arī iztaujāšanā, kuru veic Biroja norīkoti darbinieki. Minētajā uzaicinājumā iekļauj to faktu kopsavilkumu, kas skar attiecīgo personu, un informāciju, kas jānorāda saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2018/1725 15. un 16. pantu, kā arī dara zināmu komentāru iesniegšanas termiņu, kas nav īsāks par 10 darbdienām, skaitot no dienas, kad ir saņemts uzaicinājums sniegt komentārus. Minēto paziņošanas laikposmu var saīsināt, ja attiecīgā persona ir skaidri paudusi savu piekrišanu vai ja to pietiekami pamato izmeklēšanas steidzamība. Atsauci uz jebkādiem šādiem komentāriem iekļauj izmeklēšanas galīgajā ziņojumā.

Pienācīgi pamatotos gadījumos, kad nepieciešams nodrošināt izmeklēšanas konfidencialitāti vai EPPO vai valsts tiesu iestādes veiktas notiekošas vai turpmākas kriminālizmeklēšanas konfidencialitāti, ģenerāldirektors vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar EPPO vai attiecīgo valsts tiesu iestādi var nolemt pienākumu aicināt attiecīgo personu sniegt komentārus izpildīt vēlāk.”;

EPPO

EPPO

| 9) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “9.a pants
  Procesuālo garantiju kontrolieris

  1.   Saskaņā ar 2. punktā noteikto procedūru Komisija ieceļ procesuālo garantiju kontrolieri (“Kontrolieris”) uz piecu gadu pilnvaru termiņu, kas nav pagarināms. Beidzoties minētajam pilnvaru termiņam, Kontrolieris turpina pildīt savus amata pienākumus, līdz tiek iecelts pēcnācējs.


  2.   Kontrolieris ir administratīvi piesaistīts Uzraudzības komitejai. Uzraudzības komitejas sekretariāts sniedz Kontrolierim visu vajadzīgo administratīvo un juridisko atbalstu.


  3.   Komisija no sava apstiprinātā budžeta piešķir Uzraudzības komitejai personālu un finanšu līdzekļus Kontroliera vajadzībām.


  4.   Pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija sagatavo atbilstoši kvalificēto Kontroliera amata kandidātu sarakstu. Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi Kontrolieri ieceļ Komisija.


  5.   Kontrolierim ir vajadzīgā kvalifikācija un pieredze procesuālo garantiju jomā.


  6.   Kontrolieris pilda savas funkcijas pilnīgi neatkarīgi, tostarp neatkarīgi no Biroja un Uzraudzības komitejas, un savu pienākumu izpildē nevienam nelūdz un ne no viena nepieņem nekādus norādījumus.


  7.   Ja Kontrolieris vairs neatbilst savu pienākumu veikšanai nepieciešamajiem nosacījumiem vai Kontrolieris ir atzīts par vainīgu smagā pārkāpumā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, savstarpēji vienojoties, var Kontrolieri atcelt no amata.


  8.   Ievērojot 9.b pantā minēto mehānismu, Kontrolieris uzrauga Biroja atbilstību 9. pantā minētajām procesuālajām garantijām, kā arī noteikumiem, kas piemērojami Biroja veiktai izmeklēšanai. Kontrolieris ir atbildīgs par 9.b pantā minēto sūdzību izskatīšanu.


  9.   Kontrolieris ik gadu ziņo par savu darbību Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Uzraudzības komitejai un Birojam. Viņš neatsaucas uz atsevišķiem gadījumiem, kas tiek izmeklēti, un nodrošina izmeklēšanas konfidencialitāti pat pēc tās pabeigšanas. Kontrolieris ziņo Uzraudzības komitejai par jebkādiem sistēmiskiem jautājumiem, kas izriet no viņa ieteikumiem.



  9.b pants
  Sūdzību mehānisms

  1.   Attiecīgā persona ir tiesīga iesniegt sūdzību Kontrolierim attiecībā uz to, kā Birojs ievēro 9. pantā minētās procesuālās garantijas, kā arī, pamatojoties uz Biroja veiktai izmeklēšanai piemērojamo noteikumu pārkāpumu, jo īpaši par procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumiem. Sūdzības iesniegšana neaptur izmeklēšanu, par kuru iesniegta sūdzība.


  2.   Sūdzību iesniedz mēneša laikā pēc tam, kad sūdzības iesniedzējam ir kļuvuši zināmi attiecīgie fakti, kas ir viņa procesuālo garantiju vai šā panta 1. punktā minēto noteikumu iespējamā pārkāpuma pamatā. Jebkurā gadījumā tās iesniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc izmeklēšanas pabeigšanas.
  Tomēr sūdzības, kas saistītas ar 9. panta 2. punktā un 4. punktā minēto paziņošanas laikposmu, iesniedz pirms minētajos noteikumos minētā desmit dienu paziņošanas laikposma beigām.


  3.   Kontrolieris pēc sūdzības saņemšanas nekavējoties informē ģenerāldirektoru.
  Kontrolieris desmit darba dienu laikā no reģistrācijas dienas pārliecinās, vai ir izpildīts 1. un 2. punkts.
  Ja 1. un 2. punkts ir izpildīts, Kontrolieris aicina Biroju rīkoties, lai atrisinātu sūdzību, un attiecīgi informē Kontrolieri 15 darba dienu laikā.
  Ja 1. un 2. punkts nav izpildīts, Kontrolieris lietu slēdz un nekavējoties informē sūdzības iesniedzēju.


  4.   Neskarot 10. pantu, Birojs nosūta Kontrolierim visu informāciju, kas nepieciešama, lai Kontrolieris novērtētu, vai sūdzība ir pamatota, kā arī informāciju, kas vajadzīga, lai varētu atrisināt sūdzību un ļautu Kontrolierim sniegt ieteikumu.


  5.   Kontrolieris bez kavēšanās sniedz ieteikumu par to, kā atrisināt sūdzību, un jebkurā gadījumā divu mēnešu laikā pēc tam, kad Birojs ir informējis Kontrolieri par pasākumiem, ko tas veicis, lai atrisinātu sūdzību. Ja pēc 3. punkta trešajā daļā minētā 15 dienu laikposma beigām informācija nav saņemta, Kontrolieris sniedz ieteikumu divu mēnešu laikā pēc minētā laikposma beigām.
  Izņēmuma gadījumos Kontrolieris var izlemt pagarināt ieteikuma sniegšanas laikposmu vēl par 15 kalendārām dienām. Kontrolieris rakstiski informē ģenerāldirektoru par šāda pagarinājuma iemesliem.
  Kontrolieris var ieteikt Birojam grozīt vai atcelt tā ieteikumus vai ziņojumus, pamatojoties uz 9. pantā minēto procesuālo garantiju vai Biroja izmeklēšanai piemērojamo noteikumu pārkāpumu, jo īpaši procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumiem.
  Pirms ieteikuma sniegšanas Kontrolieris apspriežas ar Uzraudzības komiteju, lai ņemtu vērā tās atzinumu.
  Kontrolieris iesniedz ieteikumu Birojam un attiecīgi paziņo sūdzības iesniedzējam.
  Ja Kontrolieris nav sniedzis ieteikumu šajā punktā noteiktajos laikposmos, uzskata, ka Kontrolieris sūdzību ir noraidījis bez ieteikuma.


  6.   Netraucējot notiekošās izmeklēšanas gaitu, Kontrolieris izskata sūdzību, uzklausīdams abas puses.
  Kontrolieris var arī lūgt lieciniekiem sniegt rakstiskus vai mutiskus paskaidrojumus, kurus Kontrolieris uzskata par būtiskiem, lai noskaidrotu lietas apstākļus. Liecinieki var atteikties sniegt šādus paskaidrojumus.


  7.   Ģenerāldirektors veic atbilstīgus pasākumus, kas ir pamatoti ar ieteikumu. Ja ģenerāldirektors nolemj neievērot Kontroliera ieteikumu, ģenerāldirektors paziņo sūdzības iesniedzējam un Kontrolierim minētā lēmuma galvenos iemeslus, izņemot, ja šāds paziņojums ietekmētu notiekošo izmeklēšanu. Iemeslus Kontroliera ieteikuma neievērošanai ģenerāldirektors paziņo paskaidrojumā, kas pievienots galīgajam izmeklēšanas ziņojumam.


  8.   Šajā pantā noteiktais sūdzību mehānisms neskar tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Līgumiem, tostarp darbības saistībā ar kaitējuma atlīdzināšanu.


  9.   Ģenerāldirektors var lūgt Kontroliera atzinumu par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar Kontroliera kompetencē ietilpstošām procesuālām garantijām vai pamattiesībām, tostarp par lēmumu atlikt attiecīgās personas informēšanu saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Ģenerāldirektors katrā šādā lūgumā norāda termiņu, kādā Kontrolierim jāsniedz atbilde.


  10.   Neskarot termiņus, kas noteikti Civildienesta noteikumu 90. pantā, ja Savienības ierēdnis vai cits darbinieks iesniedz sūdzību ģenerāldirektoram saskaņā ar Civildienesta noteikumu 90.a pantu un ja ierēdnis vai cits darbinieks ir iesniedzis sūdzību Kontrolierim par to pašu jautājumu, ģenerāldirektors pirms atbildes sniegšanas sūdzības iesniedzējam sagaida Kontroliera ieteikumu.


  11.   Kontrolieris pēc apspriešanās ar Uzraudzības komiteju pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai.
  Minētie īstenošanas noteikumi jo īpaši ietver sīki izstrādātus noteikumus par:






  a) | sūdzības iesniegšanu; |
| --- | --- | --- |

9)

regulā iekļauj šādus pantus:

“9.a pants

Procesuālo garantiju kontrolieris

1.   Saskaņā ar 2. punktā noteikto procedūru Komisija ieceļ procesuālo garantiju kontrolieri (“Kontrolieris”) uz piecu gadu pilnvaru termiņu, kas nav pagarināms. Beidzoties minētajam pilnvaru termiņam, Kontrolieris turpina pildīt savus amata pienākumus, līdz tiek iecelts pēcnācējs.

2.   Kontrolieris ir administratīvi piesaistīts Uzraudzības komitejai. Uzraudzības komitejas sekretariāts sniedz Kontrolierim visu vajadzīgo administratīvo un juridisko atbalstu.

3.   Komisija no sava apstiprinātā budžeta piešķir Uzraudzības komitejai personālu un finanšu līdzekļus Kontroliera vajadzībām.

4.   Pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija sagatavo atbilstoši kvalificēto Kontroliera amata kandidātu sarakstu. Pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi Kontrolieri ieceļ Komisija.

5.   Kontrolierim ir vajadzīgā kvalifikācija un pieredze procesuālo garantiju jomā.

6.   Kontrolieris pilda savas funkcijas pilnīgi neatkarīgi, tostarp neatkarīgi no Biroja un Uzraudzības komitejas, un savu pienākumu izpildē nevienam nelūdz un ne no viena nepieņem nekādus norādījumus.

7.   Ja Kontrolieris vairs neatbilst savu pienākumu veikšanai nepieciešamajiem nosacījumiem vai Kontrolieris ir atzīts par vainīgu smagā pārkāpumā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, savstarpēji vienojoties, var Kontrolieri atcelt no amata.

8.   Ievērojot 9.b pantā minēto mehānismu, Kontrolieris uzrauga Biroja atbilstību 9. pantā minētajām procesuālajām garantijām, kā arī noteikumiem, kas piemērojami Biroja veiktai izmeklēšanai. Kontrolieris ir atbildīgs par 9.b pantā minēto sūdzību izskatīšanu.

9.   Kontrolieris ik gadu ziņo par savu darbību Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Uzraudzības komitejai un Birojam. Viņš neatsaucas uz atsevišķiem gadījumiem, kas tiek izmeklēti, un nodrošina izmeklēšanas konfidencialitāti pat pēc tās pabeigšanas. Kontrolieris ziņo Uzraudzības komitejai par jebkādiem sistēmiskiem jautājumiem, kas izriet no viņa ieteikumiem.

9.b pants

Sūdzību mehānisms

1.   Attiecīgā persona ir tiesīga iesniegt sūdzību Kontrolierim attiecībā uz to, kā Birojs ievēro 9. pantā minētās procesuālās garantijas, kā arī, pamatojoties uz Biroja veiktai izmeklēšanai piemērojamo noteikumu pārkāpumu, jo īpaši par procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumiem. Sūdzības iesniegšana neaptur izmeklēšanu, par kuru iesniegta sūdzība.

2.   Sūdzību iesniedz mēneša laikā pēc tam, kad sūdzības iesniedzējam ir kļuvuši zināmi attiecīgie fakti, kas ir viņa procesuālo garantiju vai šā panta 1. punktā minēto noteikumu iespējamā pārkāpuma pamatā. Jebkurā gadījumā tās iesniedz ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc izmeklēšanas pabeigšanas.

Tomēr sūdzības, kas saistītas ar 9. panta 2. punktā un 4. punktā minēto paziņošanas laikposmu, iesniedz pirms minētajos noteikumos minētā desmit dienu paziņošanas laikposma beigām.

3.   Kontrolieris pēc sūdzības saņemšanas nekavējoties informē ģenerāldirektoru.

Kontrolieris desmit darba dienu laikā no reģistrācijas dienas pārliecinās, vai ir izpildīts 1. un 2. punkts.

Ja 1. un 2. punkts ir izpildīts, Kontrolieris aicina Biroju rīkoties, lai atrisinātu sūdzību, un attiecīgi informē Kontrolieri 15 darba dienu laikā.

Ja 1. un 2. punkts nav izpildīts, Kontrolieris lietu slēdz un nekavējoties informē sūdzības iesniedzēju.

4.   Neskarot 10. pantu, Birojs nosūta Kontrolierim visu informāciju, kas nepieciešama, lai Kontrolieris novērtētu, vai sūdzība ir pamatota, kā arī informāciju, kas vajadzīga, lai varētu atrisināt sūdzību un ļautu Kontrolierim sniegt ieteikumu.

5.   Kontrolieris bez kavēšanās sniedz ieteikumu par to, kā atrisināt sūdzību, un jebkurā gadījumā divu mēnešu laikā pēc tam, kad Birojs ir informējis Kontrolieri par pasākumiem, ko tas veicis, lai atrisinātu sūdzību. Ja pēc 3. punkta trešajā daļā minētā 15 dienu laikposma beigām informācija nav saņemta, Kontrolieris sniedz ieteikumu divu mēnešu laikā pēc minētā laikposma beigām.

Izņēmuma gadījumos Kontrolieris var izlemt pagarināt ieteikuma sniegšanas laikposmu vēl par 15 kalendārām dienām. Kontrolieris rakstiski informē ģenerāldirektoru par šāda pagarinājuma iemesliem.

Kontrolieris var ieteikt Birojam grozīt vai atcelt tā ieteikumus vai ziņojumus, pamatojoties uz 9. pantā minēto procesuālo garantiju vai Biroja izmeklēšanai piemērojamo noteikumu pārkāpumu, jo īpaši procesuālo prasību un pamattiesību pārkāpumiem.

Pirms ieteikuma sniegšanas Kontrolieris apspriežas ar Uzraudzības komiteju, lai ņemtu vērā tās atzinumu.

Kontrolieris iesniedz ieteikumu Birojam un attiecīgi paziņo sūdzības iesniedzējam.

Ja Kontrolieris nav sniedzis ieteikumu šajā punktā noteiktajos laikposmos, uzskata, ka Kontrolieris sūdzību ir noraidījis bez ieteikuma.

6.   Netraucējot notiekošās izmeklēšanas gaitu, Kontrolieris izskata sūdzību, uzklausīdams abas puses.

Kontrolieris var arī lūgt lieciniekiem sniegt rakstiskus vai mutiskus paskaidrojumus, kurus Kontrolieris uzskata par būtiskiem, lai noskaidrotu lietas apstākļus. Liecinieki var atteikties sniegt šādus paskaidrojumus.

7.   Ģenerāldirektors veic atbilstīgus pasākumus, kas ir pamatoti ar ieteikumu. Ja ģenerāldirektors nolemj neievērot Kontroliera ieteikumu, ģenerāldirektors paziņo sūdzības iesniedzējam un Kontrolierim minētā lēmuma galvenos iemeslus, izņemot, ja šāds paziņojums ietekmētu notiekošo izmeklēšanu. Iemeslus Kontroliera ieteikuma neievērošanai ģenerāldirektors paziņo paskaidrojumā, kas pievienots galīgajam izmeklēšanas ziņojumam.

8.   Šajā pantā noteiktais sūdzību mehānisms neskar tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Līgumiem, tostarp darbības saistībā ar kaitējuma atlīdzināšanu.

9.   Ģenerāldirektors var lūgt Kontroliera atzinumu par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar Kontroliera kompetencē ietilpstošām procesuālām garantijām vai pamattiesībām, tostarp par lēmumu atlikt attiecīgās personas informēšanu saskaņā ar 9. panta 3. punktu. Ģenerāldirektors katrā šādā lūgumā norāda termiņu, kādā Kontrolierim jāsniedz atbilde.

10.   Neskarot termiņus, kas noteikti Civildienesta noteikumu 90. pantā, ja Savienības ierēdnis vai cits darbinieks iesniedz sūdzību ģenerāldirektoram saskaņā ar Civildienesta noteikumu 90.a pantu un ja ierēdnis vai cits darbinieks ir iesniedzis sūdzību Kontrolierim par to pašu jautājumu, ģenerāldirektors pirms atbildes sniegšanas sūdzības iesniedzējam sagaida Kontroliera ieteikumu.

11.   Kontrolieris pēc apspriešanās ar Uzraudzības komiteju pieņem īstenošanas noteikumus sūdzību izskatīšanai.

Minētie īstenošanas noteikumi jo īpaši ietver sīki izstrādātus noteikumus par:

a)

sūdzības iesniegšanu;

| b) | informācijas apmaiņu starp Uzraudzības komiteju, Kontrolieri un ģenerāldirektoru; |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņu starp Uzraudzības komiteju, Kontrolieri un ģenerāldirektoru;

| c) | procesu sūdzībā izvirzīto jautājumu risināšanu, ko veic Birojs; |
| --- | --- |

c)

procesu sūdzībā izvirzīto jautājumu risināšanu, ko veic Birojs;

| d) | sūdzības izskatīšanu, uzklausot abas puses, saskaņā ar 6. punkta pirmo daļu; |
| --- | --- |

d)

sūdzības izskatīšanu, uzklausot abas puses, saskaņā ar 6. punkta pirmo daļu;

| e) | Kontroliera ieteikuma izdošanu un paziņošanu; |
| --- | --- |

e)

Kontroliera ieteikuma izdošanu un paziņošanu;

| f) | pienācīgi pamatotiem gadījumiem, kad ģenerāldirektors var atkāpties no Kontroliera ieteikuma, un par procedūru, kas jāievēro šādos gadījumos.”; |
| --- | --- |

f)

pienācīgi pamatotiem gadījumiem, kad ģenerāldirektors var atkāpties no Kontroliera ieteikuma, un par procedūru, kas jāievēro šādos gadījumos.”;

| 10) | regulas 10. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādus punktus:

  “3.a   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (*) piemēro ziņošanai par krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un to personu aizsardzībai, kuras ziņo par šādiem pārkāpumiem.


  3.b   Kad Birojs iesaka uzsākt turpmākus pasākumus tiesā, neskarot trauksmes cēlēju un informācijas sniedzēju tiesības uz konfidencialitāti un saskaņā ar piemērojamajiem konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumiem, attiecīgā persona var lūgt Birojam sniegt ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar 11. pantu, ciktāl tas attiecas uz attiecīgo personu. Birojs minēto lūgumu nekavējoties dara zināmu visiem minētā ziņojuma saņēmējiem un piešķir piekļuvi tikai ar saņēmēju nepārprotamu piekrišanu. Saņēmēji atbild 12 mēnešu laikā no pieprasījuma saņemšanas. Ja minētajā laikposmā iebildumi nav saņemti, Birojs piešķir piekļuvi.
  Kompetentā iestāde var arī atļaut Birojam piešķirt piekļuvi pirms šā termiņa beigām.


  (*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).”;" |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 10. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādus punktus:

“3.a   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1937 (*) piemēro ziņošanai par krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, un to personu aizsardzībai, kuras ziņo par šādiem pārkāpumiem.

3.b   Kad Birojs iesaka uzsākt turpmākus pasākumus tiesā, neskarot trauksmes cēlēju un informācijas sniedzēju tiesības uz konfidencialitāti un saskaņā ar piemērojamajiem konfidencialitātes un datu aizsardzības noteikumiem, attiecīgā persona var lūgt Birojam sniegt ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar 11. pantu, ciktāl tas attiecas uz attiecīgo personu. Birojs minēto lūgumu nekavējoties dara zināmu visiem minētā ziņojuma saņēmējiem un piešķir piekļuvi tikai ar saņēmēju nepārprotamu piekrišanu. Saņēmēji atbild 12 mēnešu laikā no pieprasījuma saņemšanas. Ja minētajā laikposmā iebildumi nav saņemti, Birojs piešķir piekļuvi.

Kompetentā iestāde var arī atļaut Birojam piešķirt piekļuvi pirms šā termiņa beigām.

(*)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).”;"

*

| b) | panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “4.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 43. pantu Birojs ieceļ datu aizsardzības inspektoru.”; |
| --- | --- |

b)

panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“4.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 43. pantu Birojs ieceļ datu aizsardzības inspektoru.”;

| 11) | regulas 11. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno ģenerāldirektora ieteikumus attiecībā uz veicamajām darbībām. Piemērotos gadījumos minētajos ieteikumos norāda jebkādus disciplinārus, administratīvus, finanšu vai tiesvedības pasākumus, kas būtu jāveic iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un jo īpaši dara zināmas aptuvenās atgūstamās summas, kā arī konstatēto faktu provizorisku juridisko klasifikāciju.”; |
| --- | --- | --- |

11)

regulas 11. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno ģenerāldirektora ieteikumus attiecībā uz veicamajām darbībām. Piemērotos gadījumos minētajos ieteikumos norāda jebkādus disciplinārus, administratīvus, finanšu vai tiesvedības pasākumus, kas būtu jāveic iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un jo īpaši dara zināmas aptuvenās atgūstamās summas, kā arī konstatēto faktu provizorisku juridisko klasifikāciju.”;

| b) | panta 2. un 3. punktus aizstāj ar šādiem:

  “2.   Sagatavojot 1. punktā minētos ziņojumus un ieteikumus, ņem vērā attiecīgos Savienības tiesību aktu un – ciktāl tie ir piemērojami – attiecīgās dalībvalsts tiesību aktu noteikumus.
  Pamatojoties uz pirmo daļu sagatavotie ziņojumi kopā ar visiem pierādījumiem, kas tos pamato un kas tiem pievienoti, ir uzskatāmi par pieņemamiem pierādījumiem:






  a) | valstu tiesvedībā, kas nav kriminālprocess, un administratīvajā procesā dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. un 3. punktus aizstāj ar šādiem:

“2.   Sagatavojot 1. punktā minētos ziņojumus un ieteikumus, ņem vērā attiecīgos Savienības tiesību aktu un – ciktāl tie ir piemērojami – attiecīgās dalībvalsts tiesību aktu noteikumus.

Pamatojoties uz pirmo daļu sagatavotie ziņojumi kopā ar visiem pierādījumiem, kas tos pamato un kas tiem pievienoti, ir uzskatāmi par pieņemamiem pierādījumiem:

a)

valstu tiesvedībā, kas nav kriminālprocess, un administratīvajā procesā dalībvalstīs;

| b) | kriminālprocesā tajā dalībvalstī, kurā šo ziņojumu izmantošana ir vajadzīga, tieši tāpat un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā administratīvie ziņojumi, kurus sagatavojuši valsts administratīvie inspektori, un ziņojumu vērtēšanā izmanto tos pašus noteikumus, ko piemēro valsts administratīvo inspektoru sagatavotiem administratīviem ziņojumiem, un tiem ir tāds pats pierādījuma spēks; |
| --- | --- |

b)

kriminālprocesā tajā dalībvalstī, kurā šo ziņojumu izmantošana ir vajadzīga, tieši tāpat un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā administratīvie ziņojumi, kurus sagatavojuši valsts administratīvie inspektori, un ziņojumu vērtēšanā izmanto tos pašus noteikumus, ko piemēro valsts administratīvo inspektoru sagatavotiem administratīviem ziņojumiem, un tiem ir tāds pats pierādījuma spēks;

| c) | tiesvedībā EST un administratīvajā procesā iestādēs, struktūrās, birojos vai aģentūrās. |
| --- | --- |

c)

tiesvedībā EST un administratīvajā procesā iestādēs, struktūrās, birojos vai aģentūrās.

Dalībvalstis paziņo Birojam par visiem valstu tiesību aktu noteikumiem, kas ir būtiski otrās daļas b) apakšpunkta mērķiem.

Attiecībā uz otrās daļas b) apakšpunktu dalībvalstis pēc Biroja pieprasījuma nosūta Birojam valsts tiesu galīgo lēmumu pēc tam, kad attiecīgā tiesvedība ir pabeigta un kad galīgais tiesas nolēmums ir publiski pieejams.

Šī regula neietekmē EST un valsts tiesu un kompetento struktūru pilnvaras administratīvā procesā un kriminālprocesā brīvi novērtēt Biroja sagatavoto ziņojumu pierādījuma spēku.

2.a   Birojs veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu 1. punktā minēto ziņojumu un ieteikumu konsekventu kvalitāti.

3.   Pēc ārējas izmeklēšanas sagatavotus ziņojumus un ieteikumus, kā arī citus atbilstīgus saistītus dokumentus nosūta attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz ārēju izmeklēšanu, un vajadzības gadījumā arī attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai. Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes un attiecīgā gadījumā iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra veic šādu darbību, kas izriet no ārējās izmeklēšanas rezultātiem, un par to ziņo Birojam, ievērojot ziņojumam pievienotajos ieteikumos noteikto termiņu, un turklāt pēc Biroja pieprasījuma. Dalībvalstis var paziņot Birojam attiecīgās valsts iestādes, kuru kompetencē ir šādu ziņojumu, ieteikumu un dokumentu apstrāde.”;

| c) | panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ja pēc iekšējas izmeklēšanas sagatavotā ziņojumā ir atklāts, ka pastāv fakti, kas varētu būt pamats kriminālprocesa ierosināšanai, minēto informāciju kopā ar ieteikumiem nekavējoties nodod attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādēm, neskarot 12.c un 12.d pantu.
  Pēc Biroja pieprasījuma attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ieteikumos noteiktajā termiņā nosūta Birojam informāciju par veiktajiem pasākumiem, ja tādi ir veikti, un attiecīgā gadījumā iemeslus, kāpēc ieteikumi netiek īstenoti, pēc tam, kad Birojs ir nosūtījis visu informāciju saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.”; |
| --- | --- |

c)

panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja pēc iekšējas izmeklēšanas sagatavotā ziņojumā ir atklāts, ka pastāv fakti, kas varētu būt pamats kriminālprocesa ierosināšanai, minēto informāciju kopā ar ieteikumiem nekavējoties nodod attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādēm, neskarot 12.c un 12.d pantu.

Pēc Biroja pieprasījuma attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes ieteikumos noteiktajā termiņā nosūta Birojam informāciju par veiktajiem pasākumiem, ja tādi ir veikti, un attiecīgā gadījumā iemeslus, kāpēc ieteikumi netiek īstenoti, pēc tam, kad Birojs ir nosūtījis visu informāciju saskaņā ar šā punkta pirmo daļu.”;

| d) | panta 6. punktu svītro; |
| --- | --- |

d)

panta 6. punktu svītro;

| e) | panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

  “8.   Ja informācijas sniedzējs Birojam ir sniedzis informāciju, pamatojoties uz kuru ir sākta izmeklēšana, Birojs paziņo šim informācijas sniedzējam, ka izmeklēšana ir pabeigta, ja vien viņš neuzskata, ka šī informācija var kaitēt attiecīgās personas likumīgajām interesēm un izmeklēšanas un turpmāk veicamās darbības efektivitātei vai konfidencialitātes prasībām.”; |
| --- | --- |

e)

panta 8. punktu aizstāj ar šādu:

“8.   Ja informācijas sniedzējs Birojam ir sniedzis informāciju, pamatojoties uz kuru ir sākta izmeklēšana, Birojs paziņo šim informācijas sniedzējam, ka izmeklēšana ir pabeigta, ja vien viņš neuzskata, ka šī informācija var kaitēt attiecīgās personas likumīgajām interesēm un izmeklēšanas un turpmāk veicamās darbības efektivitātei vai konfidencialitātes prasībām.”;

| 12) | regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Neskarot šīs regulas 10. un 11. pantu un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteikumus, Birojs ārējas izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju var savlaicīgi nodot attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai tās varētu pienācīgi rīkoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tas arī var nodot šādu informāciju attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai.”; |
| --- | --- | --- |

12)

regulas 12. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Neskarot šīs regulas 10. un 11. pantu un Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteikumus, Birojs ārējas izmeklēšanas gaitā iegūto informāciju var savlaicīgi nodot attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai tās varētu pienācīgi rīkoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tas arī var nodot šādu informāciju attiecīgajai iestādei, struktūrai, birojam vai aģentūrai.”;

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja to neliedz valsts tiesību akti, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties, un jebkurā gadījumā 12 mēnešu laikā no informācijas, kas tām nosūtīta saskaņā ar šo pantu, saņemšanas informē Biroju par pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz minēto informāciju.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja to neliedz valsts tiesību akti, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties, un jebkurā gadījumā 12 mēnešu laikā no informācijas, kas tām nosūtīta saskaņā ar šo pantu, saņemšanas informē Biroju par pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz minēto informāciju.”;

| c) | pantam pievieno šādu punktu:

  “5.   Birojs var sniegt attiecīgu informāciju Eurofisc tīklam, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 904/2010. Eurofisc darbības jomas koordinatori var nosūtīt Birojam attiecīgu informāciju no Eurofisc tīkla saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 904/2010.”; |
| --- | --- |

c)

pantam pievieno šādu punktu:

“5.   Birojs var sniegt attiecīgu informāciju Eurofisc tīklam, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 904/2010. Eurofisc darbības jomas koordinatori var nosūtīt Birojam attiecīgu informāciju no Eurofisc tīkla saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 904/2010.”;

| 13) | regulā iekļauj šādus pantus:

  “12.a pants
  Krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti

  1.   Katra dalībvalsts šīs regulas vajadzībām norīko dienestu (“krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienests”), lai atvieglotu efektīvu sadarbību un informācijas, tostarp operatīva rakstura informācijas, apmaiņu ar Biroju (“krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienests”). Ja nepieciešams, saskaņā ar valsts tiesību aktiem krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu šīs regulas vajadzībām var uzskatīt par kompetentu iestādi.


  2.   Pirms tiek pieņemts lēmums par izmeklēšanas sākšanu vai nesākšanu, kā arī izmeklēšanas gaitā vai pēc tās pēc Biroja pieprasījuma krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti sniedz vai koordinē palīdzību, kas ir vajadzīga, lai Birojs varētu efektīvi veikt savus uzdevumus. Šāda palīdzība, jo īpaši ietver palīdzību, ko dalībvalstu kompetentās iestādes sniedz saskaņā ar 3. panta 5. un 6. punktu, 7. panta 3. punktu un 8. panta 2. un 3. punktu.


  3.   Pēc Biroja lūguma Krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti var sniegt tam palīdzību, lai tas varētu veikt koordinēšanas pasākumus saskaņā ar 12.b pantu, tostarp vajadzības gadījumā horizontālu sadarbību un informācijas apmaiņu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu starpā.



  12.b pants
  Koordinēšanas pasākumi

  1.   Saskaņā ar 1. panta 2. punktu Birojs var organizēt un veicināt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī – saskaņā ar spēkā esošiem sadarbības un savstarpējas palīdzības nolīgumiem un citiem juridiskiem instrumentiem – ar trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, iesaistītās iestādes un Birojs var vākt un analizēt informāciju, tostarp operatīvu informāciju, un apmainīties ar to. Pēc to kompetento iestāžu lūguma, kuras veic izmeklēšanas darbības, Biroja darbinieki var piedalīties minēto iestāžu veiktajās darbībās. Piemēro 6. pantu, 7. panta 6. un 7. punktu, 8. panta 3. punktu un 10. pantu.


  2.   Birojs attiecīgā gadījumā sagatavo ziņojumu par veiktajiem koordinēšanas pasākumiem un nodod to attiecīgajām dalībvalstu kompetentajām iestādēm un iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.


  3.   Šo pantu piemēro, neskarot to pilnvaru īstenošanu, kuras īsteno Birojs un kuras piešķirtas Komisijai konkrētos noteikumos, kas reglamentē savstarpējo palīdzību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un sadarbību starp minētajām iestādēm un Komisiju.


  4.   Birojs var piedalīties kopējās izmeklēšanas grupās, kas izveidotas saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem, un šajā kontekstā apmainīties ar operatīvu informāciju, kas iegūta, ievērojot šo regulu.



  12.c pants
  Ziņošana EPPO par noziedzīgu rīcību

  1.   Birojs bez liekas kavēšanās iesniedz EPPO ziņojumu par ikvienu noziedzīgu rīcību, kas varētu būt EPPO kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 IV nodaļu. Ziņojumu nosūta bez liekas kavēšanās pirms Biroja veiktās izmeklēšanas vai tās gaitā.


  2.   1. punktā minētajā ziņojumā ietver vismaz faktu aprakstu, tostarp izvērtējumu par kaitējumu, kas ir vai varētu tikt radīts, iespējamo juridisko kvalifikāciju un jebkādu pieejamu informāciju par varbūtējiem cietušajiem, aizdomās turētajiem vai citām iesaistītām personām.


  3.   Birojam nav pienākuma ziņot EPPO par acīmredzami nepamatotiem apgalvojumiem.


  4.   Kad Biroja saņemtā informācija neietver šā panta 2. punktā norādītos elementus un Birojs neveic izmeklēšanu, Birojs var veikt apgalvojumu sākotnēju izvērtēšanu. Izvērtēšanu veic bez kavēšanās un jebkurā gadījumā divos mēnešos pēc tam, kad saņemta informācija. Minētās izvērtēšanas gaitā piemēro 6. pantu un 8. panta 2. punktu. Pēc šīs sākotnējās izvērtēšanas, Birojs ziņo EPPO par ikvienu noziedzīgu rīcību, kā minēts šā panta 1. punktā.


  5.   Ja Biroja veiktas izmeklēšanas gaitā atklājas šā panta 1. punktā minētā noziedzīgā rīcība un pēc minētajā punktā noteiktā ziņojuma saņemšanas EPPO sāk izmeklēšanu, Birojs neturpina izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem, izņemot, ja izmeklēšana tiek veikta saskaņā ar 12.e vai 12.f pantu.
  Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā Birojs saskaņā ar 12.g panta 2. punktu pārliecinās EPPO lietu pārvaldības sistēmā, vai EPPO veic izmeklēšanu. Birojs var pieprasīt EPPO papildu informāciju. EPPO atbild uz šādu lūgumu termiņā, kas jānosaka saskaņā ar 12.g pantu.


  6.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras var lūgt Biroju veikt sākotnēju izvērtēšanu par tām ziņotajiem apgalvojumiem. Saistībā ar minētajiem lūgumiem 1.–4. punktu piemēro mutatis mutandis. Birojs informē attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par sākotnējās novērtēšanas rezultātiem, izņemot gadījumus, kad šādas informācijas sniegšana var apdraudēt Biroja vai EPPO veikto izmeklēšanu.


  7.   Ja Birojs beidz izmeklēšanu pēc tam, kad EPPO ir iesniegts ziņojums saskaņā ar šo pantu, 9. panta 4. punktu un 11. pantu nepiemēro.



  12.d pants
  Izmeklēšanas nedublēšanās

  1.   Neskarot 12.e un 12.f pantu ģenerāldirektors izbeidz sāktu izmeklēšanu un nesāk jaunu izmeklēšanu saskaņā ar 5. pantu, ja EPPO veic izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem. Ģenerāldirektors informē EPPO par visiem lēmumiem neturpināt izmeklēšanu, kas pieņemti šādu iemeslu dēļ.
  Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā Birojs saskaņā ar 12.g panta 2. punktu pārliecinās EPPO lietu pārvaldības sistēmā, vai EPPO veic izmeklēšanu. Birojs var pieprasīt EPPO papildu informāciju. EPPO atbild uz šādu lūgumu termiņā, kas jānosaka saskaņā ar 12.g pantu.
  Ja Birojs izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, 9. panta 4. punktu un 11. pantu nepiemēro.


  2.   Lai Birojs varētu apsvērt piemērotu administratīvu rīcību saskaņā ar tā pilnvarām, EPPO var sniegt Birojam attiecīgu informāciju par gadījumiem, kad EPPO ir pieņēmusi lēmumu izmeklēšanu neveikt vai ir izbeigusi lietu. Ja Birojam kļūst zināmi jauni fakti, kas EPPO nebija zināmi brīdī, kad tika pieņemts lēmums par izbeigšanu, kā minēts Regulas (ES) 2017/1939 39. panta 1. punktā, ģenerāldirektors var lūgt EPPO atsākt izmeklēšanu saskaņā ar minētās regulas 39. panta 2. punktu.



  12.e pants
  Atbalsts, ko Birojs sniedz EPPO


  1.   
  EPPO veiktas izmeklēšanas gaitā un pēc EPPO lūguma saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 101. panta 3. punktu Birojs saskaņā ar savām pilnvarām atbalsta vai papildina EPPO darbību, jo īpaši:






  a) | sniedzot informāciju, analīzi (tostarp tiesu ekspertīzes analīzes), speciālās zināšanas un operatīvo atbalstu; |
| --- | --- | --- |

13)

regulā iekļauj šādus pantus:

“12.a pants

Krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti

1.   Katra dalībvalsts šīs regulas vajadzībām norīko dienestu (“krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienests”), lai atvieglotu efektīvu sadarbību un informācijas, tostarp operatīva rakstura informācijas, apmaiņu ar Biroju (“krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienests”). Ja nepieciešams, saskaņā ar valsts tiesību aktiem krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu šīs regulas vajadzībām var uzskatīt par kompetentu iestādi.

2.   Pirms tiek pieņemts lēmums par izmeklēšanas sākšanu vai nesākšanu, kā arī izmeklēšanas gaitā vai pēc tās pēc Biroja pieprasījuma krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti sniedz vai koordinē palīdzību, kas ir vajadzīga, lai Birojs varētu efektīvi veikt savus uzdevumus. Šāda palīdzība, jo īpaši ietver palīdzību, ko dalībvalstu kompetentās iestādes sniedz saskaņā ar 3. panta 5. un 6. punktu, 7. panta 3. punktu un 8. panta 2. un 3. punktu.

3.   Pēc Biroja lūguma Krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienesti var sniegt tam palīdzību, lai tas varētu veikt koordinēšanas pasākumus saskaņā ar 12.b pantu, tostarp vajadzības gadījumā horizontālu sadarbību un informācijas apmaiņu krāpšanas apkarošanas koordinācijas dienestu starpā.

12.b pants

Koordinēšanas pasākumi

1.   Saskaņā ar 1. panta 2. punktu Birojs var organizēt un veicināt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī – saskaņā ar spēkā esošiem sadarbības un savstarpējas palīdzības nolīgumiem un citiem juridiskiem instrumentiem – ar trešo valstu iestādēm un starptautiskām organizācijām. Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, iesaistītās iestādes un Birojs var vākt un analizēt informāciju, tostarp operatīvu informāciju, un apmainīties ar to. Pēc to kompetento iestāžu lūguma, kuras veic izmeklēšanas darbības, Biroja darbinieki var piedalīties minēto iestāžu veiktajās darbībās. Piemēro 6. pantu, 7. panta 6. un 7. punktu, 8. panta 3. punktu un 10. pantu.

2.   Birojs attiecīgā gadījumā sagatavo ziņojumu par veiktajiem koordinēšanas pasākumiem un nodod to attiecīgajām dalībvalstu kompetentajām iestādēm un iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

3.   Šo pantu piemēro, neskarot to pilnvaru īstenošanu, kuras īsteno Birojs un kuras piešķirtas Komisijai konkrētos noteikumos, kas reglamentē savstarpējo palīdzību starp dalībvalstu pārvaldes iestādēm un sadarbību starp minētajām iestādēm un Komisiju.

4.   Birojs var piedalīties kopējās izmeklēšanas grupās, kas izveidotas saskaņā ar piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem, un šajā kontekstā apmainīties ar operatīvu informāciju, kas iegūta, ievērojot šo regulu.

12.c pants

Ziņošana EPPO par noziedzīgu rīcību

1.   Birojs bez liekas kavēšanās iesniedz EPPO ziņojumu par ikvienu noziedzīgu rīcību, kas varētu būt EPPO kompetencē saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 IV nodaļu. Ziņojumu nosūta bez liekas kavēšanās pirms Biroja veiktās izmeklēšanas vai tās gaitā.

2.   1. punktā minētajā ziņojumā ietver vismaz faktu aprakstu, tostarp izvērtējumu par kaitējumu, kas ir vai varētu tikt radīts, iespējamo juridisko kvalifikāciju un jebkādu pieejamu informāciju par varbūtējiem cietušajiem, aizdomās turētajiem vai citām iesaistītām personām.

3.   Birojam nav pienākuma ziņot EPPO par acīmredzami nepamatotiem apgalvojumiem.

4.   Kad Biroja saņemtā informācija neietver šā panta 2. punktā norādītos elementus un Birojs neveic izmeklēšanu, Birojs var veikt apgalvojumu sākotnēju izvērtēšanu. Izvērtēšanu veic bez kavēšanās un jebkurā gadījumā divos mēnešos pēc tam, kad saņemta informācija. Minētās izvērtēšanas gaitā piemēro 6. pantu un 8. panta 2. punktu. Pēc šīs sākotnējās izvērtēšanas, Birojs ziņo EPPO par ikvienu noziedzīgu rīcību, kā minēts šā panta 1. punktā.

5.   Ja Biroja veiktas izmeklēšanas gaitā atklājas šā panta 1. punktā minētā noziedzīgā rīcība un pēc minētajā punktā noteiktā ziņojuma saņemšanas EPPO sāk izmeklēšanu, Birojs neturpina izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem, izņemot, ja izmeklēšana tiek veikta saskaņā ar 12.e vai 12.f pantu.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā Birojs saskaņā ar 12.g panta 2. punktu pārliecinās EPPO lietu pārvaldības sistēmā, vai EPPO veic izmeklēšanu. Birojs var pieprasīt EPPO papildu informāciju. EPPO atbild uz šādu lūgumu termiņā, kas jānosaka saskaņā ar 12.g pantu.

6.   Iestādes, struktūras, biroji un aģentūras var lūgt Biroju veikt sākotnēju izvērtēšanu par tām ziņotajiem apgalvojumiem. Saistībā ar minētajiem lūgumiem 1.–4. punktu piemēro mutatis mutandis. Birojs informē attiecīgo iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru par sākotnējās novērtēšanas rezultātiem, izņemot gadījumus, kad šādas informācijas sniegšana var apdraudēt Biroja vai EPPO veikto izmeklēšanu.

7.   Ja Birojs beidz izmeklēšanu pēc tam, kad EPPO ir iesniegts ziņojums saskaņā ar šo pantu, 9. panta 4. punktu un 11. pantu nepiemēro.

12.d pants

Izmeklēšanas nedublēšanās

1.   Neskarot 12.e un 12.f pantu ģenerāldirektors izbeidz sāktu izmeklēšanu un nesāk jaunu izmeklēšanu saskaņā ar 5. pantu, ja EPPO veic izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem. Ģenerāldirektors informē EPPO par visiem lēmumiem neturpināt izmeklēšanu, kas pieņemti šādu iemeslu dēļ.

Šā punkta pirmās daļas piemērošanas nolūkā Birojs saskaņā ar 12.g panta 2. punktu pārliecinās EPPO lietu pārvaldības sistēmā, vai EPPO veic izmeklēšanu. Birojs var pieprasīt EPPO papildu informāciju. EPPO atbild uz šādu lūgumu termiņā, kas jānosaka saskaņā ar 12.g pantu.

Ja Birojs izbeidz izmeklēšanu saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, 9. panta 4. punktu un 11. pantu nepiemēro.

2.   Lai Birojs varētu apsvērt piemērotu administratīvu rīcību saskaņā ar tā pilnvarām, EPPO var sniegt Birojam attiecīgu informāciju par gadījumiem, kad EPPO ir pieņēmusi lēmumu izmeklēšanu neveikt vai ir izbeigusi lietu. Ja Birojam kļūst zināmi jauni fakti, kas EPPO nebija zināmi brīdī, kad tika pieņemts lēmums par izbeigšanu, kā minēts Regulas (ES) 2017/1939 39. panta 1. punktā, ģenerāldirektors var lūgt EPPO atsākt izmeklēšanu saskaņā ar minētās regulas 39. panta 2. punktu.

12.e pants

Atbalsts, ko Birojs sniedz EPPO

1.   
  EPPO veiktas izmeklēšanas gaitā un pēc EPPO lūguma saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 101. panta 3. punktu Birojs saskaņā ar savām pilnvarām atbalsta vai papildina EPPO darbību, jo īpaši:

a)

sniedzot informāciju, analīzi (tostarp tiesu ekspertīzes analīzes), speciālās zināšanas un operatīvo atbalstu;

| b) | atvieglojot valsts kompetento administratīvo iestāžu un Savienības struktūru konkrētu darbību koordinēšanu; |
| --- | --- |

b)

atvieglojot valsts kompetento administratīvo iestāžu un Savienības struktūru konkrētu darbību koordinēšanu;

| c) | veicot administratīvu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

c)

veicot administratīvu izmeklēšanu.

Sniedzot atbalstu EPPO, Birojs atturas no konkrētas rīcības vai pasākumiem, kas varētu apdraudēt izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu.

2.   Lūgumu, kas minēts 1. punktā, nodod rakstiski, un tajā norāda vismaz:

| a) | informāciju attiecībā uz EPPO izmeklēšanu, ciktāl tā ir svarīga lūguma mērķiem; |
| --- | --- |

a)

informāciju attiecībā uz EPPO izmeklēšanu, ciktāl tā ir svarīga lūguma mērķiem;

| b) | pasākumus, kurus EPPO lūdz veikt Birojam; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kurus EPPO lūdz veikt Birojam;

| c) | attiecīgā gadījumā lūguma izpildei paredzēto termiņu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā lūguma izpildei paredzēto termiņu.

Vajadzības gadījumā Birojs var pieprasīt papildu informāciju.

3.   Lai aizsargātu pierādījumu pieņemamību, kā arī pamattiesības un procesuālās garantijas, – gadījumos, kad Birojs savu pilnvaru ietvaros veic atbalsta pasākumus, ko lūdz EPPO saskaņā ar šo pantu, – EPPO un Birojs, rīkojoties ciešā sadarbībā, nodrošina, ka tiek ievērotas Regulas (ES) 2017/1939 VI nodaļā paredzētās piemērojamās procesuālās garantijas.

12.f pants

Papildu izmeklēšana

1.   Gadījumos, kad EPPO veic izmeklēšanu un ģenerāldirektors pienācīgi pamatotos gadījumos uzskata, ka nolūkā atvieglot piesardzības pasākumu pieņemšanu vai saukšanu pie finanšu, disciplināras vai administratīvas atbildības Birojam arī būtu jāsāk izmeklēšana saskaņā ar Biroja pilnvarām, Birojs rakstiski informē EPPO, norādot izmeklēšanas būtību un mērķi.

Pēc šādas informācijas saņemšanas un termiņā, kas jānosaka saskaņā ar 12.g pantu, EPPO var iebilst pret izmeklēšanas sākšanu vai konkrētu izmeklēšanas darbību veikšanu. Ja EPPO iebilst pret izmeklēšanas sākšanu vai konkrētu izmeklēšanu darbību veikšanu, tā bez liekas kavēšanās paziņo Birojam, kad iebilduma pamatojums vairs nav spēkā.

Ja EPPO neiebilst termiņā, kas tiks noteikts saskaņā ar 12.g pantu, Birojs var sākt izmeklēšanu, kuru tas veic, pastāvīgi apspriežoties ar EPPO. Ja EPPO vēlāk iebilst, Birojs aptur vai izbeidz izmeklēšanu vai atturas no noteiktu izmeklēšanas darbību veikšanas.

2.   Ja, atbildot uz informācijas pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar 12.d pantu, EPPO informē Biroju, ka tā neveic izmeklēšanu, bet vēlāk sāk izmeklēšanu par tiem pašiem faktiem, tā nekavējoties informē Biroju. Ja pēc šādas informācijas saņemšanas ģenerāldirektors uzskata, ka izmeklēšana, ko sācis Birojs, būtu jāturpina, lai atvieglotu piesardzības pasākumu pieņemšanu vai saukšanu pie finanšu, disciplināras vai administratīvas atbildības, piemēro šā panta 1. punktu.

12.g pants

Darba vienošanās un informācijas apmaiņa ar EPPO

1.   Birojs noslēdz par darba vienošanos ar EPPO. Šādās darba vienošanās nosaka inter alia praktisku kārtību informācijas apmaiņai, tostarp personas datu, operatīvas, stratēģiskas vai tehniskas informācijas un klasificētas informācijas apmaiņai, un papildu izmeklēšanai.

Darba vienošanās sīki apraksta kārtību, kādā notiek pastāvīga informācijas apmaiņa apgalvojumu saņemšanas un pārbaudes laikā ar mērķi noteikt kompetenci attiecībā uz izmeklēšanu. Tajās ietver arī kārtību, kādā notiek informācijas nodošana starp Biroju un EPPO, gadījumos, kad Birojs atbalsta vai papildina EPPO. Tajās paredz termiņus, kādos jāatbild uz savstarpējiem pieprasījumiem.

Birojs un EPPO vienojas par termiņiem un sīki aprakstīto kārtību attiecībā uz 12.c panta 5. punktu, 12.d panta 1. punktu un 12.f panta 1. punktu. Līdz tiek panākta šāda vienošanās EPPO uz Biroja pieprasījumiem atbild nekavējoties un jebkurā gadījumā desmit darbdienu laikā pēc 12.c panta 5. punktā un 12.d panta 1. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas un 20 darbdienu laikā pēc 12.f panta 1. punkta pirmajā daļā minētā informācijas pieprasījuma saņemšanas.

Pirms darba vienošanās ar EPPO pieņemšanas ģenerāldirektors nosūta tās projektu Uzraudzības komitejai un Eiropas Parlamentam un Padomei informācijai. Uzraudzības komiteja nekavējoties sniedz atzinumu.

2.   Birojam ir netieša piekļuve informācijai, kas atrodas EPPO lietu pārvaldības sistēmā, pamatojoties uz principu “informācija ir/nav atrasta”.

Ikreiz, kad tiek konstatēta sakritība starp datiem, ko lietu pārvaldības sistēmā ievadījis Birojs, un datiem, kas ir EPPO rīcībā, par sakritības faktu tiek paziņots gan Birojam, gan EPPO. Birojs veic attiecīgus pasākumus, lai EPPO, pamatojoties uz principu “informācija ir/nav atrasta”, varētu piekļūt informācijai, kas atrodas tā lietu pārvaldības sistēmā.

Darba vienošanās nosaka tehniskos un drošības aspektus, kas saistīti ar savstarpēju piekļuvi lietu pārvaldības sistēmām, tostarp iekšējās procedūras, lai nodrošinātu, ka katra piekļuve ir pienācīgi pamatota to funkciju veikšanai un ir dokumentēta.

3.   ģenerāldirektors un Eiropas galvenais prokurors tiekas vismaz reizi gadā, lai apspriestu jautājumus, kas ir abu iestāžu interesēs.”;

| 14) | regulas 13. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “1.   Ievērojot savas pilnvaras aizsargāt Savienības finanšu intereses, Birojs attiecīgos gadījumos sadarbojas ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols). Ja tas nepieciešams minētās sadarbības veicināšanai, Birojs noslēdz administratīvu vienošanos ar Eurojust un Eiropolu. Šāda darba vienošanās var attiekties uz operatīvas, stratēģiskas vai tehniskas informācijas apmaiņu, tostarp ar personas datiem un klasificētu informāciju, un, pēc pieprasījuma, uz apmaiņu ar progresa ziņojumiem.”; |
| --- | --- |

14)

regulas 13. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“1.   Ievērojot savas pilnvaras aizsargāt Savienības finanšu intereses, Birojs attiecīgos gadījumos sadarbojas ar Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropols). Ja tas nepieciešams minētās sadarbības veicināšanai, Birojs noslēdz administratīvu vienošanos ar Eurojust un Eiropolu. Šāda darba vienošanās var attiekties uz operatīvas, stratēģiskas vai tehniskas informācijas apmaiņu, tostarp ar personas datiem un klasificētu informāciju, un, pēc pieprasījuma, uz apmaiņu ar progresa ziņojumiem.”;

| 15) | regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Uzraudzības komiteja regulāri pārrauga to, kā Birojs veic izmeklēšanas funkciju, ar mērķi palielināt Biroja neatkarību to kompetenču pienācīgā īstenošanā, kuras Birojam ir noteiktas ar šo regulu.
  Uzraudzības komiteja jo īpaši pārrauga norises, kas ir saistītas ar procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu.
  Uzraudzības komiteja ģenerāldirektoram sniedz atzinumus, tostarp attiecīgos gadījumos ieteikumus par, inter alia, resursiem, kas nepieciešami Biroja izmeklēšanas funkcijas veikšanai, par Biroja prioritātēm izmeklēšanas jomā un par izmeklēšanas ilgumu. Minētos atzinumus var sniegt pēc komitejas iniciatīvas, pēc ģenerāldirektora pieprasījuma vai kādas iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pieprasījuma, vienlaikus tomēr netraucējot veicamo izmeklēšanu gaitu.
  Birojs savā tīmekļa vietnē publicē savas atbildes uz Uzraudzības komitejas sniegtajiem atzinumiem.
  Iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām iesniedz saskaņā ar trešo daļu sniegto atzinumu kopiju.
  Uzraudzības komitejai piešķir pieeju visai informācijai un dokumentiem, ko tā uzskata par nepieciešamiem savu uzdevumu veikšanai, tostarp ziņojumiem un ieteikumiem, kas attiecas uz lietām, kurās izmeklēšana ir pabeigta, un lietām, kuru izskatīšana tikusi noraidīta, vienlaikus tomēr netraucējot notiekošo izmeklēšanu gaitu un pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes un datu aizsardzības prasības.”; |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 15. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Uzraudzības komiteja regulāri pārrauga to, kā Birojs veic izmeklēšanas funkciju, ar mērķi palielināt Biroja neatkarību to kompetenču pienācīgā īstenošanā, kuras Birojam ir noteiktas ar šo regulu.

Uzraudzības komiteja jo īpaši pārrauga norises, kas ir saistītas ar procesuālo garantiju piemērošanu un izmeklēšanas ilgumu.

Uzraudzības komiteja ģenerāldirektoram sniedz atzinumus, tostarp attiecīgos gadījumos ieteikumus par, inter alia, resursiem, kas nepieciešami Biroja izmeklēšanas funkcijas veikšanai, par Biroja prioritātēm izmeklēšanas jomā un par izmeklēšanas ilgumu. Minētos atzinumus var sniegt pēc komitejas iniciatīvas, pēc ģenerāldirektora pieprasījuma vai kādas iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras pieprasījuma, vienlaikus tomēr netraucējot veicamo izmeklēšanu gaitu.

Birojs savā tīmekļa vietnē publicē savas atbildes uz Uzraudzības komitejas sniegtajiem atzinumiem.

Iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām iesniedz saskaņā ar trešo daļu sniegto atzinumu kopiju.

Uzraudzības komitejai piešķir pieeju visai informācijai un dokumentiem, ko tā uzskata par nepieciešamiem savu uzdevumu veikšanai, tostarp ziņojumiem un ieteikumiem, kas attiecas uz lietām, kurās izmeklēšana ir pabeigta, un lietām, kuru izskatīšana tikusi noraidīta, vienlaikus tomēr netraucējot notiekošo izmeklēšanu gaitu un pienācīgi ņemot vērā konfidencialitātes un datu aizsardzības prasības.”;

| b) | panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “8.   Uzraudzības komiteja ieceļ priekšsēdētāju. Tā pieņem savu reglamentu, kuru pirms pieņemšanas informācijas nolūkā iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam. Uzraudzības komitejas sanāksmes sasauc pēc tās priekšsēdētāja vai pēc ģenerāldirektora iniciatīvas. Tā rīko vismaz desmit sanāksmes gadā. Uzraudzības komiteja pieņem lēmumus ar kompetento locekļu balsu vairākumu. Tās sekretariātu nodrošina Komisija ciešā sadarbībā ar Uzraudzības komiteju. Pirms ikviena darbinieka iecelšanas amatā sekretariātā notiek apspriešanās ar Uzraudzības komiteju, un tās viedoklis tiek ņemts vērā. Sekretariāts rīkojas saskaņā ar Uzraudzības komitejas norādījumiem un neatkarīgi no Komisijas. Komisija, neskarot tās kontroli pār Uzraudzības komitejas un tās sekretariāta budžetu, neiejaucas Uzraudzības komitejas pārraudzības funkcijās.”; |
| --- | --- |

b)

panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“8.   Uzraudzības komiteja ieceļ priekšsēdētāju. Tā pieņem savu reglamentu, kuru pirms pieņemšanas informācijas nolūkā iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam. Uzraudzības komitejas sanāksmes sasauc pēc tās priekšsēdētāja vai pēc ģenerāldirektora iniciatīvas. Tā rīko vismaz desmit sanāksmes gadā. Uzraudzības komiteja pieņem lēmumus ar kompetento locekļu balsu vairākumu. Tās sekretariātu nodrošina Komisija ciešā sadarbībā ar Uzraudzības komiteju. Pirms ikviena darbinieka iecelšanas amatā sekretariātā notiek apspriešanās ar Uzraudzības komiteju, un tās viedoklis tiek ņemts vērā. Sekretariāts rīkojas saskaņā ar Uzraudzības komitejas norādījumiem un neatkarīgi no Komisijas. Komisija, neskarot tās kontroli pār Uzraudzības komitejas un tās sekretariāta budžetu, neiejaucas Uzraudzības komitejas pārraudzības funkcijās.”;

| 16) | regulas 16. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Reizi gadā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija rīko tikšanos ar ģenerāldirektoru, lai politiska līmeņa viedokļu apmaiņā pārrunātu Biroja politiku attiecībā uz metodēm, ko izmanto, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju vai jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Viedokļu apmaiņā piedalās Uzraudzības komiteja. Eiropas galvenais prokurors ir aicināts piedalīties viedokļu apmaiņā. Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, ģenerāldirektora vai Uzraudzības komitejas lūguma viedokļu apmaiņā ad hoc kārtībā var uzaicināt piedalīties Revīzijas palātas, EPPO, Eurojust un/vai Eiropola pārstāvjus.


  2.   Saskaņā ar 1. punkta mērķi viedokļu apmaiņa var būt saistīta ar jebkuru jautājumu, par kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas. Jo īpaši viedokļu apmaiņa var būt saistīta ar šādiem jautājumiem:






  a) | Biroja izmeklēšanas politikas stratēģiskās prioritātes; |
| --- | --- | --- |

16)

regulas 16. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Reizi gadā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija rīko tikšanos ar ģenerāldirektoru, lai politiska līmeņa viedokļu apmaiņā pārrunātu Biroja politiku attiecībā uz metodēm, ko izmanto, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju vai jebkādu citu nelikumīgu darbību, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Viedokļu apmaiņā piedalās Uzraudzības komiteja. Eiropas galvenais prokurors ir aicināts piedalīties viedokļu apmaiņā. Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, ģenerāldirektora vai Uzraudzības komitejas lūguma viedokļu apmaiņā ad hoc kārtībā var uzaicināt piedalīties Revīzijas palātas, EPPO, Eurojust un/vai Eiropola pārstāvjus.

2.   Saskaņā ar 1. punkta mērķi viedokļu apmaiņa var būt saistīta ar jebkuru jautājumu, par kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas. Jo īpaši viedokļu apmaiņa var būt saistīta ar šādiem jautājumiem:

a)

Biroja izmeklēšanas politikas stratēģiskās prioritātes;

| b) | saskaņā ar 15. pantu sagatavotie Uzraudzības komitejas atzinumi un darbības ziņojumi; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 15. pantu sagatavotie Uzraudzības komitejas atzinumi un darbības ziņojumi;

| c) | saskaņā ar 17. panta 4. punktu sagatavotie ģenerāldirektora ziņojumi un attiecīgā gadījumā jebkādi citi iestāžu sagatavoti ziņojumi, kas ir saistīti ar Biroja pilnvaru jomu; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 17. panta 4. punktu sagatavotie ģenerāldirektora ziņojumi un attiecīgā gadījumā jebkādi citi iestāžu sagatavoti ziņojumi, kas ir saistīti ar Biroja pilnvaru jomu;

| d) | satvars Biroja attiecībām ar iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši EPPO, tostarp jebkādi horizontāli un sistēmiski jautājumi, kas radušies, veicot pēcpasākumus saistībā ar Biroja galīgajiem izmeklēšanas ziņojumiem; |
| --- | --- |

d)

satvars Biroja attiecībām ar iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, jo īpaši EPPO, tostarp jebkādi horizontāli un sistēmiski jautājumi, kas radušies, veicot pēcpasākumus saistībā ar Biroja galīgajiem izmeklēšanas ziņojumiem;

| e) | satvars Biroja attiecībām ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp jebkādi horizontāli un sistēmiski jautājumi, kas radušies, veicot pēcpasākumus saistībā ar Biroja galīgajiem izmeklēšanas ziņojumiem; |
| --- | --- |

e)

satvars Biroja attiecībām ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, tostarp jebkādi horizontāli un sistēmiski jautājumi, kas radušies, veicot pēcpasākumus saistībā ar Biroja galīgajiem izmeklēšanas ziņojumiem;

| f) | Biroja attiecības ar trešo valstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām saistībā ar šajā regulā minētajām vienošanām; |
| --- | --- |

f)

Biroja attiecības ar trešo valstu kompetentajām iestādēm un starptautiskajām organizācijām saistībā ar šajā regulā minētajām vienošanām;

| g) | Biroja darbības efektivitāte saistībā ar tā pilnvaru izpildi.”; |
| --- | --- |

g)

Biroja darbības efektivitāte saistībā ar tā pilnvaru izpildi.”;

| 17) | regulas 17. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. līdz 5. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Lai ieceltu jaunu ģenerāldirektoru, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē aicinājumu pieteikties konkursam. Šādu aicinājumu publicē vismaz sešus mēnešus pirms amatā esošā ģenerāldirektora pilnvaru termiņa beigām. Komisija izveido atbilstoši kvalificētu amata kandidātu sarakstu. Pēc tam, kad Uzraudzības komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu par Komisijas piemēroto atlases procedūru, Eiropas Parlaments un Padome savlaicīgi vienojas par sarakstu ar trim kandidātiem no Komisijas sastādītā piemēroto amata kandidātu saraksta. Komisija ieceļ ģenerāldirektoru no minētā kandidātu saraksta.


  3.   Pildot savus pienākumus, ģenerāldirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras norādījumus ne attiecībā uz ārējas un iekšējas izmeklēšanas vai koordinēšanas pasākumu sākšanu un veikšanu, ne attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu pēc šādas izmeklēšanas vai koordinēšanas pasākumiem. Ja ģenerāldirektors uzskata, ka kāds Komisijas pasākums rada šaubas par viņa neatkarību, viņš par to nekavējoties informē Uzraudzības komiteju un izlemj, vai EST celt prasību pret Komisiju.


  4.   Ģenerāldirektors regulāri un vismaz reizi gadā ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem, veiktajām darbībām un konstatētajām problēmām, vienlaikus ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, attiecīgo personu un informācijas sniedzēju likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā valsts tiesību aktus, kas piemērojami tiesvedībai. Minētajos ziņojumos iekļauj arī novērtējumu par pasākumiem, ko veikušas dalībvalstu kompetentās iestādes un iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras, ņemot vērā Biroja sagatavotos ziņojumus un ieteikumus.


  4.a   Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma saistībā ar savu budžeta kontroles tiesību īstenošanu ģenerāldirektors var sniegt informāciju par Biroja darbību, ievērojot izmeklēšanas un pēc to pabeigšanas veikto procedūru konfidencialitāti. Eiropas Parlaments un Padome nodrošina saskaņā ar šo punktu sniegtās informācijas konfidencialitāti.


  5.   Ģenerāldirektors periodiski informē Uzraudzības komiteju par Biroja darbībām, izmeklēšanas funkcijas īstenošanu un par veiktajiem izmeklēšanas pēcpasākumiem.
  Ģenerāldirektors periodiski informē Uzraudzības komiteju par:






  a) | gadījumiem, kad nav ievēroti ģenerāldirektora ieteikumi; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

regulas 17. pantu groza šādi:

a)

panta 2. līdz 5. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Lai ieceltu jaunu ģenerāldirektoru, Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē aicinājumu pieteikties konkursam. Šādu aicinājumu publicē vismaz sešus mēnešus pirms amatā esošā ģenerāldirektora pilnvaru termiņa beigām. Komisija izveido atbilstoši kvalificētu amata kandidātu sarakstu. Pēc tam, kad Uzraudzības komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu par Komisijas piemēroto atlases procedūru, Eiropas Parlaments un Padome savlaicīgi vienojas par sarakstu ar trim kandidātiem no Komisijas sastādītā piemēroto amata kandidātu saraksta. Komisija ieceļ ģenerāldirektoru no minētā kandidātu saraksta.

3.   Pildot savus pienākumus, ģenerāldirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras norādījumus ne attiecībā uz ārējas un iekšējas izmeklēšanas vai koordinēšanas pasākumu sākšanu un veikšanu, ne attiecībā uz ziņojumu sagatavošanu pēc šādas izmeklēšanas vai koordinēšanas pasākumiem. Ja ģenerāldirektors uzskata, ka kāds Komisijas pasākums rada šaubas par viņa neatkarību, viņš par to nekavējoties informē Uzraudzības komiteju un izlemj, vai EST celt prasību pret Komisiju.

4.   Ģenerāldirektors regulāri un vismaz reizi gadā ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai par Biroja veiktās izmeklēšanas secinājumiem, veiktajām darbībām un konstatētajām problēmām, vienlaikus ievērojot izmeklēšanas konfidencialitāti, attiecīgo personu un informācijas sniedzēju likumīgās tiesības un vajadzības gadījumā valsts tiesību aktus, kas piemērojami tiesvedībai. Minētajos ziņojumos iekļauj arī novērtējumu par pasākumiem, ko veikušas dalībvalstu kompetentās iestādes un iestādes, organizācijas, biroji un aģentūras, ņemot vērā Biroja sagatavotos ziņojumus un ieteikumus.

4.a   Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma saistībā ar savu budžeta kontroles tiesību īstenošanu ģenerāldirektors var sniegt informāciju par Biroja darbību, ievērojot izmeklēšanas un pēc to pabeigšanas veikto procedūru konfidencialitāti. Eiropas Parlaments un Padome nodrošina saskaņā ar šo punktu sniegtās informācijas konfidencialitāti.

5.   Ģenerāldirektors periodiski informē Uzraudzības komiteju par Biroja darbībām, izmeklēšanas funkcijas īstenošanu un par veiktajiem izmeklēšanas pēcpasākumiem.

Ģenerāldirektors periodiski informē Uzraudzības komiteju par:

a)

gadījumiem, kad nav ievēroti ģenerāldirektora ieteikumi;

| b) | gadījumiem, kad informācija ir nodota dalībvalstu tiesu iestādēm vai EPPO; |
| --- | --- |

b)

gadījumiem, kad informācija ir nodota dalībvalstu tiesu iestādēm vai EPPO;

| c) | lietām, kurās izmeklēšana netika sākta, un izbeigtajām lietām; |
| --- | --- |

c)

lietām, kurās izmeklēšana netika sākta, un izbeigtajām lietām;

| d) | izmeklēšanas ilgumu saskaņā ar 7. panta 8. punktu.”; |
| --- | --- |

d)

izmeklēšanas ilgumu saskaņā ar 7. panta 8. punktu.”;

| b) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

  “7.   Ģenerāldirektors izveido iekšēju konsultēšanās un kontroles procedūru, tostarp likumības pārbaudi, kas ir saistīta ar, inter alia, attiecīgo personu procesuālu garantiju un pamattiesību, kā arī attiecīgo dalībvalstu tiesību aktu ievērošanu, jo īpaši ņemot vērā 11. panta 2. punktu. Likumības pārbaudi veic Biroja darbinieki, kas ir eksperti tiesību un izmeklēšanas procedūru jomā. Viņu atzinumu pievieno izmeklēšanas galīgajam ziņojumam.”; |
| --- | --- |

b)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ģenerāldirektors izveido iekšēju konsultēšanās un kontroles procedūru, tostarp likumības pārbaudi, kas ir saistīta ar, inter alia, attiecīgo personu procesuālu garantiju un pamattiesību, kā arī attiecīgo dalībvalstu tiesību aktu ievērošanu, jo īpaši ņemot vērā 11. panta 2. punktu. Likumības pārbaudi veic Biroja darbinieki, kas ir eksperti tiesību un izmeklēšanas procedūru jomā. Viņu atzinumu pievieno izmeklēšanas galīgajam ziņojumam.”;

| c) | panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “8.   Ģenerāldirektors pieņem Biroja darbiniekiem paredzētas izmeklēšanas procedūru vadlīnijas. Minētās vadlīnijas atbilst šīs regulas noteikumiem un ietver, inter alia, tādus jautājumus kā:






  a) | prakse, kas jāievēro Biroja pilnvaru īstenošanā; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 8. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“8.   Ģenerāldirektors pieņem Biroja darbiniekiem paredzētas izmeklēšanas procedūru vadlīnijas. Minētās vadlīnijas atbilst šīs regulas noteikumiem un ietver, inter alia, tādus jautājumus kā:

a)

prakse, kas jāievēro Biroja pilnvaru īstenošanā;

| b) | sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē izmeklēšanas procedūras; |
| --- | --- |

b)

sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē izmeklēšanas procedūras;

| c) | procesuālās garantijas; |
| --- | --- |

c)

procesuālās garantijas;

| d) | sīki izstrādāta informācija par iekšējām konsultēšanās un kontroles procedūrām, tostarp likumības pārbaudi; |
| --- | --- |

d)

sīki izstrādāta informācija par iekšējām konsultēšanās un kontroles procedūrām, tostarp likumības pārbaudi;

| e) | datu aizsardzība un politika attiecībā uz saziņu un piekļuvi dokumentiem, kā noteikts 10. panta 3.b punktā; |
| --- | --- |

e)

datu aizsardzība un politika attiecībā uz saziņu un piekļuvi dokumentiem, kā noteikts 10. panta 3.b punktā;

| f) | attiecības ar EPPO.”; |
| --- | --- |

f)

attiecības ar EPPO.”;

| d) | panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

  “9.   Pirms ģenerāldirektoram uzliek disciplinārsodu vai pirms atceļ ģenerāldirektora imunitāti, Komisija apspriežas ar Uzraudzības komiteju.”; |
| --- | --- |

d)

panta 9. punktu aizstāj ar šādu:

“9.   Pirms ģenerāldirektoram uzliek disciplinārsodu vai pirms atceļ ģenerāldirektora imunitāti, Komisija apspriežas ar Uzraudzības komiteju.”;

| 18) | regulas 19. pantu aizstāj ar šādu:

  “19. pants
  Novērtējuma ziņojums un iespējamā pārskatīšana

  1.   Ne vēlāk kā piecus gadu pēc dienas, ko nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 120. panta 2. punkta otro daļu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ietekmi, jo īpaši attiecībā uz Biroja un EPPO sadarbības efektivitāti un lietderību. Minētajam ziņojumam pievieno Uzraudzības komitejas atzinumu.


  2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc tam, kad, ievērojot 1. punktu, ir iesniegts novērtējuma ziņojums, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumu, kas paredz modernizēt Biroja darbības satvaru, tostarp papildu vai sīkāk izstrādātus noteikumus par Biroja izveidi, tā funkcijām vai procedūrām, kas piemērojamas tā darbībām, jo īpaši attiecībā uz tā sadarbību ar EPPO, pārrobežu izmeklēšanu un izmeklēšanu dalībvalstīs, kuras nepiedalās EPPO.” |
| --- | --- |

18)

regulas 19. pantu aizstāj ar šādu:

“19. pants

Novērtējuma ziņojums un iespējamā pārskatīšana

1.   Ne vēlāk kā piecus gadu pēc dienas, ko nosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 120. panta 2. punkta otro daļu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ietekmi, jo īpaši attiecībā uz Biroja un EPPO sadarbības efektivitāti un lietderību. Minētajam ziņojumam pievieno Uzraudzības komitejas atzinumu.

2.   Ne vēlāk kā divus gadus pēc tam, kad, ievērojot 1. punktu, ir iesniegts novērtējuma ziņojums, Komisija vajadzības gadījumā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei likumdošanas priekšlikumu, kas paredz modernizēt Biroja darbības satvaru, tostarp papildu vai sīkāk izstrādātus noteikumus par Biroja izveidi, tā funkcijām vai procedūrām, kas piemērojamas tā darbībām, jo īpaši attiecībā uz tā sadarbību ar EPPO, pārrobežu izmeklēšanu un izmeklēšanu dalībvalstīs, kuras nepiedalās EPPO.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr ar šīs regulas 1. panta 13. punktu iekļauto Regulas (EK, Euratom) Nr. 883/2013 12.c–12.f pantu piemēro no dienas, kas jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 120. panta 2. punkta otro daļu.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV C 42, 1.2.2019., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 4. decembra nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/1371 (2017. gada 5. jūlijs) par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

4

EPPO

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

5

OLAF

(6)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1937 (2019. gada 23. oktobris) par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem (OV L 305, 26.11.2019., 17. lpp.).

7

(8)  Vispārējās tiesas (pirmā palāta) 2017. gada 3. maija spriedums – Sigma Orionis SA/Eiropas Komisija, T-48/16, ECLI:EU:T:2018:245.

8

Sigma Orionis SA/Eiropas Komisija

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

9

(10)  
  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

10

(11)  Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 608/2013 ( 2013. gada 12. jūnijs ) par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1383/2003 (OV L 181, 29.6.2013., 15. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

13

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/74

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2224

(2020. gada 23. decembris)

par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina kravu autopārvadājumu un pasažieru autopārvadājumu pamatsavienojamību pēc Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas paredzētā pārejas perioda beigām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3), un minētais līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods, kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (Apvienotā Karaliste) un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesību aktus, beidzas 2020. gada 31. decembrī. Padome 2020. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266 (4), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu. Kā norādīts sarunu norādēs, pilnvarojums cita starpā ietver elementus, kas vajadzīgi, lai visaptveroši pievērstos attiecībām ar Apvienoto Karalisti autotransporta jomā pēc pārejas perioda beigām. Tomēr nav skaidrs, vai līdz minētā perioda beigām nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti, kas reglamentē turpmākās attiecības kravu un pasažieru autopārvadājumu jomā, būs stājies spēkā. |
| --- | --- |

(1)

Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3), un minētais līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods, kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (Apvienotā Karaliste) un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesību aktus, beidzas 2020. gada 31. decembrī. Padome 2020. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266 (4), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu. Kā norādīts sarunu norādēs, pilnvarojums cita starpā ietver elementus, kas vajadzīgi, lai visaptveroši pievērstos attiecībām ar Apvienoto Karalisti autotransporta jomā pēc pārejas perioda beigām. Tomēr nav skaidrs, vai līdz minētā perioda beigām nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti, kas reglamentē turpmākās attiecības kravu un pasažieru autopārvadājumu jomā, būs stājies spēkā.

| (2) | Pārejas perioda beigās un ja nav īpašu noteikumu, tiks izbeigtas visas tiesības un pienākumi, kas izriet no Savienības tiesību aktiem attiecībā uz piekļuvi tirgum, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 1072/2009 (5) un (EK) Nr. 1073/2009 (6), ciktāl tas attiecas uz attiecībām starp Apvienoto Karalisti un Savienību un tās dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(2)

Pārejas perioda beigās un ja nav īpašu noteikumu, tiks izbeigtas visas tiesības un pienākumi, kas izriet no Savienības tiesību aktiem attiecībā uz piekļuvi tirgum, kā noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 1072/2009 (5) un (EK) Nr. 1073/2009 (6), ciktāl tas attiecas uz attiecībām starp Apvienoto Karalisti un Savienību un tās dalībvalstīm.

| (3) | Šādā situācijā tiktu nopietni traucēti starptautiskie kravu un pasažieru autopārvadājumi starp Savienību un Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(3)

Šādā situācijā tiktu nopietni traucēti starptautiskie kravu un pasažieru autopārvadājumi starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

| (4) | Gibraltārs neietilpst šīs regulas teritoriālās darbības jomā, un jebkura atsauce tajā uz Apvienoto Karalisti neietver Gibraltāru. |
| --- | --- |

(4)

Gibraltārs neietilpst šīs regulas teritoriālās darbības jomā, un jebkura atsauce tajā uz Apvienoto Karalisti neietver Gibraltāru.

| (5) | Eiropas Transporta ministru konferences (ETMK) daudzpusējā kvotu sistēma ir vienīgais alternatīvais pieejamais tiesiskais regulējums, kas varētu nodrošināt pamatu kravu autopārvadājumiem starp Savienību un Apvienoto Karalisti. Tomēr, ņemot vērā to, ka ETMK sistēmā pašlaik pieejamo atļauju skaits ir ierobežots un to darbības joma ir ierobežota attiecībā uz aptvertajiem autopārvadājumu veidiem, šī sistēma pašlaik nav piemērota, lai pilnībā nodrošinātu kravu autopārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti atbilstīgi vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Transporta ministru konferences (ETMK) daudzpusējā kvotu sistēma ir vienīgais alternatīvais pieejamais tiesiskais regulējums, kas varētu nodrošināt pamatu kravu autopārvadājumiem starp Savienību un Apvienoto Karalisti. Tomēr, ņemot vērā to, ka ETMK sistēmā pašlaik pieejamo atļauju skaits ir ierobežots un to darbības joma ir ierobežota attiecībā uz aptvertajiem autopārvadājumu veidiem, šī sistēma pašlaik nav piemērota, lai pilnībā nodrošinātu kravu autopārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti atbilstīgi vajadzībām.

| (6) | Paredzams, ka saistībā ar pasažieru autopārvadājumu pakalpojumiem arī radīsies nopietni traucējumi, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumi. Nolīgums par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (7) (“Interbus nolīgums”) ir vienīgais pieejamais tiesiskais regulējums, kas pēc pārejas perioda beigām varētu nodrošināt pamatu pasažieru pārvadājumiem ar autobusu starp Savienību un Apvienoto Karalisti. 2021. gada 1. janvārī Apvienotā Karaliste kļūs par Interbus nolīguma pilnvērtīgu līgumslēdzēju pusi. Tomēr Interbus nolīgums attiecas tikai uz neregulārajiem pārvadājumiem, un tāpēc tas nav piemērots, lai novērstu traucējumus, kas saistīti ar starptautiskajiem autobusu pārvadājumiem starp Apvienoto Karalisti un Savienību pēc pārejas perioda beigām. Tika risinātas sarunas par Interbus nolīguma Protokolu, kas attiecas uz pasažieru regulārajiem un speciālajiem regulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem, un paredzams, ka Apvienotā Karaliste to ratificēs pēc iespējas drīz. Tomēr nav paredzams, ka Protokols stāsies spēkā laikus, lai piedāvātu dzīvotspējīgu alternatīvu risinājumu laikposmam tūlīt pēc pārejas perioda beigām. Tāpēc pieejamie instrumenti neatbilst pasažieru regulāro un speciālo regulāro pārvadājumu ar autobusu vajadzībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(6)

Paredzams, ka saistībā ar pasažieru autopārvadājumu pakalpojumiem arī radīsies nopietni traucējumi, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumi. Nolīgums par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (7) (“Interbus nolīgums”) ir vienīgais pieejamais tiesiskais regulējums, kas pēc pārejas perioda beigām varētu nodrošināt pamatu pasažieru pārvadājumiem ar autobusu starp Savienību un Apvienoto Karalisti. 2021. gada 1. janvārī Apvienotā Karaliste kļūs par Interbus nolīguma pilnvērtīgu līgumslēdzēju pusi. Tomēr Interbus nolīgums attiecas tikai uz neregulārajiem pārvadājumiem, un tāpēc tas nav piemērots, lai novērstu traucējumus, kas saistīti ar starptautiskajiem autobusu pārvadājumiem starp Apvienoto Karalisti un Savienību pēc pārejas perioda beigām. Tika risinātas sarunas par Interbus nolīguma Protokolu, kas attiecas uz pasažieru regulārajiem un speciālajiem regulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem, un paredzams, ka Apvienotā Karaliste to ratificēs pēc iespējas drīz. Tomēr nav paredzams, ka Protokols stāsies spēkā laikus, lai piedāvātu dzīvotspējīgu alternatīvu risinājumu laikposmam tūlīt pēc pārejas perioda beigām. Tāpēc pieejamie instrumenti neatbilst pasažieru regulāro un speciālo regulāro pārvadājumu ar autobusu vajadzībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

| (7) | Tādēļ nolūkā novērst no šīs situācijas izrietošos nopietnos traucējumus, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumus, ir nepieciešams izveidot pagaidu pasākumu kopumu, kas kravu autopārvadātājiem un autobusu pārvadātājiem, kuriem atļauja piešķirta Apvienotajā Karalistē, ļauj veikt kravu un pasažieru autopārvadājumus starp Apvienoto Karalisti un Savienību vai no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, tranzītā šķērsojot vienu vai vairākas dalībvalstis. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp Apvienoto Karalisti un Savienību, šādas tiesības būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības, un uz tām būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi, kas nodrošina godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ nolūkā novērst no šīs situācijas izrietošos nopietnos traucējumus, tostarp sabiedriskās kārtības traucējumus, ir nepieciešams izveidot pagaidu pasākumu kopumu, kas kravu autopārvadātājiem un autobusu pārvadātājiem, kuriem atļauja piešķirta Apvienotajā Karalistē, ļauj veikt kravu un pasažieru autopārvadājumus starp Apvienoto Karalisti un Savienību vai no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, tranzītā šķērsojot vienu vai vairākas dalībvalstis. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp Apvienoto Karalisti un Savienību, šādas tiesības būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības, un uz tām būtu jāattiecina konkrēti nosacījumi, kas nodrošina godīgu konkurenci.

| (8) | Tiesības veikt pārvadājumus dalībvalsts teritorijā un starp dalībvalstīm ir iekšējā tirgus būtisks sasniegums, un pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ja nav īpašu noteikumu, kas paredz pretējo, Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vairs nevajadzētu būt šādām tiesībām. Tomēr pastāv iespēja, ka tūlīt pēc pārejas perioda un ja nav noslēgts turpmākais nolīgums, kas reglamentē autopārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti, varētu notikt satiksmes plūsmu traucējumi un no tiem izrietoši sabiedriskās kārtības apdraudējumi, jo īpaši robežšķērsošanas vietās, kuru skaits ir ierobežots un kurās jāveic transportlīdzekļu un to kravu papildu kontroles. Pirms pārejas perioda beigām robežšķērsošanas vietās ar Apvienoto Karalisti jau veidojās lielāki sastrēgumi. Ar Covid-19 pandēmiju saistītā krīze negatīvi ietekmēja arī autotransportu, palielinoties tukšajām kravām, – tendencei, kura varētu saasināties, ja nebūs elastības, ļaujot Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem veikt, pat ja ļoti ierobežotā apmērā, pārvadājumus Savienībā stingri ierobežotā laikposmā. Šādi traucējumi varētu radīt situācijas, kas negatīvi ietekmē tās kritiskās piegāžu ķēdes, kuras ir uzskatāmas par vajadzīgām, lai pārvaldītu pašreizējo Covid-19 pandēmiju. Lai mazinātu šādus traucējumus, uz laiku būtu jāļauj Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem veikt ierobežotu skaitu papildu pārvadājumu Savienības teritorijā saistībā ar pārvadājumiem starp Apvienoto Karalisti un Savienību. To transportlīdzekļiem tad nebūtu nekavējoties jāatgriežas Apvienotajā Karalistē, un būtu mazāka iespēja, ka tie atgriežas Apvienotajā Karalistē bez kravas, kas samazinātu transportlīdzekļu kopējo skaitu un līdz ar to arī spiedienu robežšķērsošanas vietās. Tiesībām veikt šādus papildu pārvadājumus vajadzētu būt samērīgām un nevajadzētu dublēt tādu tiesību līmeni, kādas Savienības kravu autopārvadātājiem pienākas saskaņā ar iekšējā tirgus noteikumiem, turklāt tās būtu pakāpeniski jāatceļ. |
| --- | --- |

(8)

Tiesības veikt pārvadājumus dalībvalsts teritorijā un starp dalībvalstīm ir iekšējā tirgus būtisks sasniegums, un pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības un ja nav īpašu noteikumu, kas paredz pretējo, Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vairs nevajadzētu būt šādām tiesībām. Tomēr pastāv iespēja, ka tūlīt pēc pārejas perioda un ja nav noslēgts turpmākais nolīgums, kas reglamentē autopārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti, varētu notikt satiksmes plūsmu traucējumi un no tiem izrietoši sabiedriskās kārtības apdraudējumi, jo īpaši robežšķērsošanas vietās, kuru skaits ir ierobežots un kurās jāveic transportlīdzekļu un to kravu papildu kontroles. Pirms pārejas perioda beigām robežšķērsošanas vietās ar Apvienoto Karalisti jau veidojās lielāki sastrēgumi. Ar Covid-19 pandēmiju saistītā krīze negatīvi ietekmēja arī autotransportu, palielinoties tukšajām kravām, – tendencei, kura varētu saasināties, ja nebūs elastības, ļaujot Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem veikt, pat ja ļoti ierobežotā apmērā, pārvadājumus Savienībā stingri ierobežotā laikposmā. Šādi traucējumi varētu radīt situācijas, kas negatīvi ietekmē tās kritiskās piegāžu ķēdes, kuras ir uzskatāmas par vajadzīgām, lai pārvaldītu pašreizējo Covid-19 pandēmiju. Lai mazinātu šādus traucējumus, uz laiku būtu jāļauj Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem veikt ierobežotu skaitu papildu pārvadājumu Savienības teritorijā saistībā ar pārvadājumiem starp Apvienoto Karalisti un Savienību. To transportlīdzekļiem tad nebūtu nekavējoties jāatgriežas Apvienotajā Karalistē, un būtu mazāka iespēja, ka tie atgriežas Apvienotajā Karalistē bez kravas, kas samazinātu transportlīdzekļu kopējo skaitu un līdz ar to arī spiedienu robežšķērsošanas vietās. Tiesībām veikt šādus papildu pārvadājumus vajadzētu būt samērīgām un nevajadzētu dublēt tādu tiesību līmeni, kādas Savienības kravu autopārvadātājiem pienākas saskaņā ar iekšējā tirgus noteikumiem, turklāt tās būtu pakāpeniski jāatceļ.

| (9) | Pārrobežu autobusu pārvadājumi starp Īriju un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju ir īpaši svarīgi kopienām, kas dzīvo pierobežas reģionos, lai nodrošinātu pamatsavienojamību starp kopienām, cita starpā kā daļu no kopējās ceļošanas telpas. Tāpēc Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātāju nodrošināta pasažieru iekāpšana un izkāpšana būtu jāatļauj arī turpmāk Īrijas pierobežas reģionos saistībā ar starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu starp Īriju un Ziemeļīriju. |
| --- | --- |

(9)

Pārrobežu autobusu pārvadājumi starp Īriju un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju ir īpaši svarīgi kopienām, kas dzīvo pierobežas reģionos, lai nodrošinātu pamatsavienojamību starp kopienām, cita starpā kā daļu no kopējās ceļošanas telpas. Tāpēc Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātāju nodrošināta pasažieru iekāpšana un izkāpšana būtu jāatļauj arī turpmāk Īrijas pierobežas reģionos saistībā ar starptautiskajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu starp Īriju un Ziemeļīriju.

| (10) | Lai atspoguļotu šo pasākumu pagaidu raksturu un neradītu precedentu, šajā regulā paredzētais pasākumu kopums būtu jāpiemēro uz neilgu laikposmu. Attiecībā uz kravu autopārvadājumiem minētais neilgais laikposms ir paredzēts, lai ļautu veikt iespējamos sagatavošanās darbus pamatsavienojamības nodrošināšanai ETMK sistēmā, un neskar tāda turpmāka nolīguma stāšanos spēkā, kurš reglamentē kravu autopārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti, un turpmākos Savienības noteikumus transporta jomā. Attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem ar autobusu minētais neilgais laikposms ir paredzēts, lai Interbus nolīguma Protokols par pasažieru regulārajiem un speciālajiem regulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem varētu stāties spēkā un tikt piemērots Apvienotajai Karalistei, vai nu Apvienotajai Karalistei ratificējot minēto protokolu, vai tam pievienojoties, un neskar iespējamu turpmāku nolīgumu par šo jautājumu starp Savienību un Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(10)

Lai atspoguļotu šo pasākumu pagaidu raksturu un neradītu precedentu, šajā regulā paredzētais pasākumu kopums būtu jāpiemēro uz neilgu laikposmu. Attiecībā uz kravu autopārvadājumiem minētais neilgais laikposms ir paredzēts, lai ļautu veikt iespējamos sagatavošanās darbus pamatsavienojamības nodrošināšanai ETMK sistēmā, un neskar tāda turpmāka nolīguma stāšanos spēkā, kurš reglamentē kravu autopārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti, un turpmākos Savienības noteikumus transporta jomā. Attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem ar autobusu minētais neilgais laikposms ir paredzēts, lai Interbus nolīguma Protokols par pasažieru regulārajiem un speciālajiem regulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem varētu stāties spēkā un tikt piemērots Apvienotajai Karalistei, vai nu Apvienotajai Karalistei ratificējot minēto protokolu, vai tam pievienojoties, un neskar iespējamu turpmāku nolīgumu par šo jautājumu starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pagaidu pasākumus, kas reglamentē kravu autopārvadājumus un pasažieru pārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti gadījumā, ja pārejas perioda beigās starp tām nav noslēgts nolīgums autotransporta jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pagaidu pasākumus, kas reglamentē kravu autopārvadājumus un pasažieru pārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti gadījumā, ja pārejas perioda beigās starp tām nav noslēgts nolīgums autotransporta jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar pārejas perioda beigām, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā steidzamību, kas saistīta ar pārejas perioda beigām, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (13) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc Izstāšanās līgumā noteiktā pārejas perioda beigām, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā vai attiecīgā gadījumā netiek provizoriski piemērots autopārvadājumu nolīgums, kas noslēgts ar Apvienoto Karalisti. Šī regula būtu jāpiemēro līdz dienai pirms stājas spēkā starptautisks nolīgums, kas reglamentē autopārvadājumus attiecībā uz abām pusēm, vai līdz dienai pirms minēto nolīgumu sāk provizoriski piemērot. Izņemot īpašos noteikumus, ko piemēro Īrijas pierobežas reģionā starptautisko regulāro un speciālo regulāro pārvadājumu laikā starp Īriju un Ziemeļīriju, tiesību veikt regulārus un speciālus regulārus pārvadājumus ar autobusu piemērošana būtu jāpārtrauc dienā, kad Savienībā un Apvienotajā Karalistē stājas spēkā Interbus nolīguma Protokols par pasažieru regulārajiem un speciālajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusu. Jebkurā gadījumā šīs regulas piemērošana būtu jāpārtrauc 2021. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(13)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc Izstāšanās līgumā noteiktā pārejas perioda beigām, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā vai attiecīgā gadījumā netiek provizoriski piemērots autopārvadājumu nolīgums, kas noslēgts ar Apvienoto Karalisti. Šī regula būtu jāpiemēro līdz dienai pirms stājas spēkā starptautisks nolīgums, kas reglamentē autopārvadājumus attiecībā uz abām pusēm, vai līdz dienai pirms minēto nolīgumu sāk provizoriski piemērot. Izņemot īpašos noteikumus, ko piemēro Īrijas pierobežas reģionā starptautisko regulāro un speciālo regulāro pārvadājumu laikā starp Īriju un Ziemeļīriju, tiesību veikt regulārus un speciālus regulārus pārvadājumus ar autobusu piemērošana būtu jāpārtrauc dienā, kad Savienībā un Apvienotajā Karalistē stājas spēkā Interbus nolīguma Protokols par pasažieru regulārajiem un speciālajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusu. Jebkurā gadījumā šīs regulas piemērošana būtu jāpārtrauc 2021. gada 30. jūnijā.

| (14) | Kad tas nepieciešams tirgus vajadzību apmierināšanai, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai atjaunotu līdzvērtību starp tiesībām, ko Savienība piešķīrusi Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem un Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem, un tiesībām, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem, tostarp gadījumos, kad tiesības, ko piešķir Apvienotā Karaliste, tiek piešķirtas, pamatojoties uz izcelsmes dalībvalsti, vai citādi nav vienlīdzīgi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, un attiecībā uz to, lai novērstu negodīgas konkurences gadījumus, kuri kaitē Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem. |
| --- | --- |

(14)

Kad tas nepieciešams tirgus vajadzību apmierināšanai, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz to, lai atjaunotu līdzvērtību starp tiesībām, ko Savienība piešķīrusi Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem un Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem, un tiesībām, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem, tostarp gadījumos, kad tiesības, ko piešķir Apvienotā Karaliste, tiek piešķirtas, pamatojoties uz izcelsmes dalībvalsti, vai citādi nav vienlīdzīgi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, un attiecībā uz to, lai novērstu negodīgas konkurences gadījumus, kuri kaitē Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem.

| (15) | Minētajiem deleģētajiem aktiem būtu jāatbilst proporcionalitātes principam, un tādēļ to noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem ar problēmām, kas radušās, nespējot piešķirt līdzvērtīgas tiesības vai radot negodīgus konkurences apstākļus. Šīs regulas piemērošanas apturēšanu Komisijai būtu jāparedz tikai vissmagākajos gadījumos, ja Apvienotā Karaliste nav piešķīrusi līdzvērtīgas tiesības Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem vai ja šādi piešķirtās tiesības ir minimālas, vai ja konkurences apstākļi Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem tik ļoti atšķiras no Savienības pārvadātāju konkurences apstākļiem, ka Savienības pārvadātājiem attiecīgo pakalpojumu sniegšana vairs nav ekonomiski izdevīga. |
| --- | --- |

(15)

Minētajiem deleģētajiem aktiem būtu jāatbilst proporcionalitātes principam, un tādēļ to noteikumiem vajadzētu būt samērīgiem ar problēmām, kas radušās, nespējot piešķirt līdzvērtīgas tiesības vai radot negodīgus konkurences apstākļus. Šīs regulas piemērošanas apturēšanu Komisijai būtu jāparedz tikai vissmagākajos gadījumos, ja Apvienotā Karaliste nav piešķīrusi līdzvērtīgas tiesības Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem vai ja šādi piešķirtās tiesības ir minimālas, vai ja konkurences apstākļi Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem tik ļoti atšķiras no Savienības pārvadātāju konkurences apstākļiem, ka Savienības pārvadātājiem attiecīgo pakalpojumu sniegšana vairs nav ekonomiski izdevīga.

| (16) | Pieņemot minētos deleģētos aktus, ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Komisijai būtu jānodrošina, ka neviens šāds pieņemts deleģētais akts nepamatoti neietekmē iekšējā tirgus pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(16)

Pieņemot minētos deleģētos aktus, ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (8). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Komisijai būtu jānodrošina, ka neviens šāds pieņemts deleģētais akts nepamatoti neietekmē iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

| (17) | Regulas (EK) Nr. 1072/2009 un (EK) Nr. 1073/2009 darbības joma būtu uz laiku jāpaplašina, lai tādējādi nodrošinātu, ka Apvienotās Karalistes piešķirtās tiesības Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem, kas ir līdzvērtīgas tām, kuras ar šo regulu piešķir Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem un autobusu pārvadātajiem, būtu vienlīdzīgi pieejamas visiem Savienības pārvadātajiem. Minētās regulas jau attiecas uz brauciena daļu, kas notiek starp dalībvalsti un trešo valsti jebkuras tās dalībvalsts teritorijā, kura tiek šķērsota tranzītā. Tomēr šādos gadījumos ir jānodrošina, ka Regula (EK) Nr. 1072/2009 attiecas arī uz brauciena daļu tās dalībvalsts teritorijā, kurā notiek iekraušana vai izkraušana, un ka Regula (EK) Nr. 1073/2009 attiecas uz brauciena daļu tās dalībvalsts teritorijā, kurā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana. Šādas paplašināšanas mērķis ir nodrošināt, ka Savienības pārvadātāji var veikt pārrobežu pārvadājumus uz Apvienoto Karalisti vai no tās, kā arī apstāties papildu pieturās, veicot pasažieru pārvadājumus, |
| --- | --- |

(17)

Regulas (EK) Nr. 1072/2009 un (EK) Nr. 1073/2009 darbības joma būtu uz laiku jāpaplašina, lai tādējādi nodrošinātu, ka Apvienotās Karalistes piešķirtās tiesības Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātajiem, kas ir līdzvērtīgas tām, kuras ar šo regulu piešķir Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem un autobusu pārvadātajiem, būtu vienlīdzīgi pieejamas visiem Savienības pārvadātajiem. Minētās regulas jau attiecas uz brauciena daļu, kas notiek starp dalībvalsti un trešo valsti jebkuras tās dalībvalsts teritorijā, kura tiek šķērsota tranzītā. Tomēr šādos gadījumos ir jānodrošina, ka Regula (EK) Nr. 1072/2009 attiecas arī uz brauciena daļu tās dalībvalsts teritorijā, kurā notiek iekraušana vai izkraušana, un ka Regula (EK) Nr. 1073/2009 attiecas uz brauciena daļu tās dalībvalsts teritorijā, kurā notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana. Šādas paplašināšanas mērķis ir nodrošināt, ka Savienības pārvadātāji var veikt pārrobežu pārvadājumus uz Apvienoto Karalisti vai no tās, kā arī apstāties papildu pieturās, veicot pasažieru pārvadājumus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Šī regula nosaka pagaidu pasākumus, kas reglamentē kravu autopārvadājumus, kā arī regulāru un speciālu regulāru pasažieru pārvadājumu ar autobusu veikšanu starp Savienību un Apvienoto Karalisti pēc Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētā pārejas perioda beigām.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “transportlīdzeklis” ir






  a) | kravas pārvadājumu gadījumā Apvienotajā Karalistē reģistrētu mehānisku transportlīdzekli vai sakabinātu transportlīdzekļu apvienojumu, no kuriem vismaz sakabē esošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts Apvienotajā Karalistē, un to izmanto tikai kravu pārvadājumiem; tas var būt uzņēmuma īpašumā, uzņēmums to var būt iegādājies uz nomaksu vai var nomāt ar noteikumu, ka nomas gadījumā tas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/1/EK (9) izklāstītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- | --- |

1)

“transportlīdzeklis” ir

a)

kravas pārvadājumu gadījumā Apvienotajā Karalistē reģistrētu mehānisku transportlīdzekli vai sakabinātu transportlīdzekļu apvienojumu, no kuriem vismaz sakabē esošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts Apvienotajā Karalistē, un to izmanto tikai kravu pārvadājumiem; tas var būt uzņēmuma īpašumā, uzņēmums to var būt iegādājies uz nomaksu vai var nomāt ar noteikumu, ka nomas gadījumā tas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/1/EK (9) izklāstītajiem nosacījumiem;

9

| b) | pasažieru pārvadāšanas gadījumā – autobuss; |
| --- | --- |

b)

pasažieru pārvadāšanas gadījumā – autobuss;

| 2) | “atļauts kravu pārvadājums” ir






  a) | brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Savienības teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju vai pretēji, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

2)

“atļauts kravu pārvadājums” ir

a)

brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Savienības teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju vai pretēji, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| b) | pēc brauciena ar kravu no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Savienības teritoriju, kā noteikts šā punkta a) apakšpunktā, septiņu dienu laikā no izkraušanas Savienības teritorijā līdz divām papildu iekraušanas un izkraušanas darbībām Savienības teritorijā divu mēnešu laikposmā no šīs regulas pirmās piemērošanas dienas, kā noteikts 12. panta 2. punkta pirmajā daļā, un viena darbība septiņu dienu laikā no izkraušanas Savienības teritorijā nākamo trīs mēnešu laikā; |
| --- | --- |

b)

pēc brauciena ar kravu no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Savienības teritoriju, kā noteikts šā punkta a) apakšpunktā, septiņu dienu laikā no izkraušanas Savienības teritorijā līdz divām papildu iekraušanas un izkraušanas darbībām Savienības teritorijā divu mēnešu laikposmā no šīs regulas pirmās piemērošanas dienas, kā noteikts 12. panta 2. punkta pirmajā daļā, un viena darbība septiņu dienu laikā no izkraušanas Savienības teritorijā nākamo trīs mēnešu laikā;

| c) | brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, braucot tranzītā caur Savienības teritoriju; |
| --- | --- |

c)

brauciens ar kravu, ko transportlīdzeklis veic no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, braucot tranzītā caur Savienības teritoriju;

| d) | brauciens bez kravas saistībā ar a) un c) apakšpunktā minētajiem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

d)

brauciens bez kravas saistībā ar a) un c) apakšpunktā minētajiem pārvadājumiem;

| 3) | “atļauts pasažieru pārvadājums ar autobusu” ir






  a) | brauciens ar autobusu, lai nodrošinātu pasažieru pārvadājumu no Savienības teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju vai pretēji, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- | --- |

3)

“atļauts pasažieru pārvadājums ar autobusu” ir

a)

brauciens ar autobusu, lai nodrošinātu pasažieru pārvadājumu no Savienības teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju vai pretēji, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| b) | brauciens ar autobusu, lai nodrošinātu pasažieru pārvadājumu no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, braucot tranzītā caur Savienības teritoriju; |
| --- | --- |

b)

brauciens ar autobusu, lai nodrošinātu pasažieru pārvadājumu no Apvienotās Karalistes teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju, braucot tranzītā caur Savienības teritoriju;

| c) | brauciens bez pasažieriem saistībā ar a) un b) apakšpunktā minētajiem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

c)

brauciens bez pasažieriem saistībā ar a) un b) apakšpunktā minētajiem pārvadājumiem;

| d) | pasažieru iekāpšana un izkāpšana Īrijas pierobežas reģionā, veicot starptautiskus regulārus un speciālus regulārus pārvadājumus starp Īriju un Ziemeļīriju; |
| --- | --- |

d)

pasažieru iekāpšana un izkāpšana Īrijas pierobežas reģionā, veicot starptautiskus regulārus un speciālus regulārus pārvadājumus starp Īriju un Ziemeļīriju;

| 4) | “Īrijas pierobežas reģions” ir Īrijas apgabali, kas robežojas ar sauszemes robežu starp Īriju un Ziemeļīriju; |
| --- | --- |

4)

“Īrijas pierobežas reģions” ir Īrijas apgabali, kas robežojas ar sauszemes robežu starp Īriju un Ziemeļīriju;

| 5) | “Savienības kravu autopārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic kravu autopārvadājumus un kam ir derīga Kopienas atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1072/2009 4. pantu; |
| --- | --- |

5)

“Savienības kravu autopārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic kravu autopārvadājumus un kam ir derīga Kopienas atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1072/2009 4. pantu;

| 6) | “Apvienotās Karalistes kravas autopārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir atļauja veikt kravu autopārvadājumus, un kam ir derīga starptautiskā pārvadājuma veikšanai izdota atļauja attiecībā uz atļautajiem kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

6)

“Apvienotās Karalistes kravas autopārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir atļauja veikt kravu autopārvadājumus, un kam ir derīga starptautiskā pārvadājuma veikšanai izdota atļauja attiecībā uz atļautajiem kravu pārvadājumiem;

| 7) | “Apvienotās Karalistes atļauja” attiecībā uz Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāju ir Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu veikšanai un attiecas uz kravu atļautu pārvadājumu, un attiecībā uz Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātāju – Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu veikšanai un attiecas uz atļautu pasažieru pārvadājumu ar autobusu; |
| --- | --- |

7)

“Apvienotās Karalistes atļauja” attiecībā uz Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāju ir Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu veikšanai un attiecas uz kravu atļautu pārvadājumu, un attiecībā uz Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātāju – Apvienotās Karalistes izdota atļauja starptautisku pārvadājumu veikšanai un attiecas uz atļautu pasažieru pārvadājumu ar autobusu;

| 8) | “autobuss” ir Apvienotajā Karalistē reģistrēts transportlīdzeklis, kas saskaņā ar tā konstrukciju un aprīkojumu ir piemērots un paredzēts vairāk nekā deviņu pasažieru, ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju, pārvadāšanai; |
| --- | --- |

8)

“autobuss” ir Apvienotajā Karalistē reģistrēts transportlīdzeklis, kas saskaņā ar tā konstrukciju un aprīkojumu ir piemērots un paredzēts vairāk nekā deviņu pasažieru, ieskaitot transportlīdzekļa vadītāju, pārvadāšanai;

| 9) | "regulāri pārvadājumi" ir tādi pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās; |
| --- | --- |

9)

"regulāri pārvadājumi" ir tādi pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās;

| 10) | “speciālie regulārie pārvadājumi” ir regulāri pārvadājumi neatkarīgi no tā, kas ir to organizētājs, un ar kuriem nodrošina noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumus, nepārvadājot pārējos pasažierus; |
| --- | --- |

10)

“speciālie regulārie pārvadājumi” ir regulāri pārvadājumi neatkarīgi no tā, kas ir to organizētājs, un ar kuriem nodrošina noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumus, nepārvadājot pārējos pasažierus;

| 11) | “Savienības autobusu pārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic pasažieru pārvadājumus ar autobusu un kam ir derīga Kopienas atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/2009 4. pantu; |
| --- | --- |

11)

“Savienības autobusu pārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic pasažieru pārvadājumus ar autobusu un kam ir derīga Kopienas atļauja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/2009 4. pantu;

| 12) | “Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir atļauja veikt pasažieru pārvadājumus ar autobusu, un kam ir derīga starptautiskā pārvadājuma veikšanai izdota atļauja attiecībā uz atļautajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu; |
| --- | --- |

12)

“Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājs” ir uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē un kam ir atļauja veikt pasažieru pārvadājumus ar autobusu, un kam ir derīga starptautiskā pārvadājuma veikšanai izdota atļauja attiecībā uz atļautajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu;

| 13) | “pārvadātājs” ir vai nu kravas autopārvadātājs vai autobusu pārvadātājs; |
| --- | --- |

13)

“pārvadātājs” ir vai nu kravas autopārvadātājs vai autobusu pārvadātājs;

| 14) | “konkurences tiesības” ir jebkuri tiesību akti, kas attiecas uz šādām darbībām, ja tās varētu ietekmēt kravu autopārvadājumu vai autobusu pārvadājumu pakalpojumus:






  a) | rīcību, kurā ietverti šādi elementi:






  i) | līgumi starp attiecīgi kravu autopārvadātājiem vai autobusu pārvadātājiem, kravu autopārvadātāju vai autobusu pārvadātāju apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir novērst, ierobežot vai kropļot konkurenci vai kuru sekas ir konkurences novēršana, ierobežošana vai kropļošana; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

“konkurences tiesības” ir jebkuri tiesību akti, kas attiecas uz šādām darbībām, ja tās varētu ietekmēt kravu autopārvadājumu vai autobusu pārvadājumu pakalpojumus:

a)

rīcību, kurā ietverti šādi elementi:

i)

līgumi starp attiecīgi kravu autopārvadātājiem vai autobusu pārvadātājiem, kravu autopārvadātāju vai autobusu pārvadātāju apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis ir novērst, ierobežot vai kropļot konkurenci vai kuru sekas ir konkurences novēršana, ierobežošana vai kropļošana;

| ii) | viena vai vairāku kravu autopārvadātāju vai autobusu pārvadātāju dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana; |
| --- | --- |

ii)

viena vai vairāku kravu autopārvadātāju vai autobusu pārvadātāju dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana;

| iii) | pasākumi, ko Apvienotā Karaliste veic vai patur spēkā attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem Apvienotā Karaliste piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, un kas ir pretrunā ar i) vai ii) punktu; |
| --- | --- |

iii)

pasākumi, ko Apvienotā Karaliste veic vai patur spēkā attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem Apvienotā Karaliste piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, un kas ir pretrunā ar i) vai ii) punktu;

| b) | attiecīgi kravu autopārvadātāju vai autobusu pārvadātāju koncentrācija, kas būtiski kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši, radot vai nostiprinot dominējošu stāvokli; |
| --- | --- |

b)

attiecīgi kravu autopārvadātāju vai autobusu pārvadātāju koncentrācija, kas būtiski kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši, radot vai nostiprinot dominējošu stāvokli;

| 15) | “subsīdija” ir jebkāds finansiāls ieguldījums, ko valdība vai jebkura cita publiska iestāde jebkurā līmenī piešķir pārvadātājam un kas dod labumu, tostarp:






  a) | līdzekļu tieša piešķiršana, piemēram, dotācijas, aizdevumi vai ieguldījums pašu kapitālā, iespējama līdzekļu tieša piešķiršana, un saistību pārņemšana, piemēram, aizdevuma garantijas, kapitāla iepludināšana, īpašumtiesības, aizsardzība pret bankrotu vai apdrošināšana; |
| --- | --- | --- |

15)

“subsīdija” ir jebkāds finansiāls ieguldījums, ko valdība vai jebkura cita publiska iestāde jebkurā līmenī piešķir pārvadātājam un kas dod labumu, tostarp:

a)

līdzekļu tieša piešķiršana, piemēram, dotācijas, aizdevumi vai ieguldījums pašu kapitālā, iespējama līdzekļu tieša piešķiršana, un saistību pārņemšana, piemēram, aizdevuma garantijas, kapitāla iepludināšana, īpašumtiesības, aizsardzība pret bankrotu vai apdrošināšana;

| b) | atteikšanās no ieņēmumiem vai tādu ieņēmumu neiekasēšana, kas citādi būtu iekasējami; |
| --- | --- |

b)

atteikšanās no ieņēmumiem vai tādu ieņēmumu neiekasēšana, kas citādi būtu iekasējami;

| c) | tādu preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana, kas neattiecas uz vispārējo infrastruktūru, vai preču vai pakalpojumu iegāde; |
| --- | --- |

c)

tādu preču piegāde vai pakalpojumu sniegšana, kas neattiecas uz vispārējo infrastruktūru, vai preču vai pakalpojumu iegāde;

| d) | maksājumi finansēšanas mehānismam vai uzticēšana privātai struktūrai vai tās norīkošana pildīt vienu vai vairākas a), b) un c) apakšpunktā minētās funkcijas, kas parasti būtu valdības vai citas publiskas iestādes kompetencē un praksē pēc būtības neatšķiras no valdību parastās prakses. |
| --- | --- |

d)

maksājumi finansēšanas mehānismam vai uzticēšana privātai struktūrai vai tās norīkošana pildīt vienu vai vairākas a), b) un c) apakšpunktā minētās funkcijas, kas parasti būtu valdības vai citas publiskas iestādes kompetencē un praksē pēc būtības neatšķiras no valdību parastās prakses.

Uzskata, ka labumu nepiešķir ar finansiālu ieguldījumu, ko veic valdība vai cita publiska iestāde, ja privāts tirgus dalībnieks, kas pamatojas vienīgi uz peļņas gūšanas perspektīvu, tādā pašā situācijā kā attiecīgā publiskā iestāde būtu veicis to pašu finansiālo ieguldījumu;

| 16) | “neatkarīga konkurences iestāde” ir iestāde, kas atbild par konkurences tiesību piemērošanu un izpildi, kā arī par subsīdiju kontroli un kas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | iestāde ir funkcionāli neatkarīga, un tai ir pienācīgie resursi, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- | --- |

16)

“neatkarīga konkurences iestāde” ir iestāde, kas atbild par konkurences tiesību piemērošanu un izpildi, kā arī par subsīdiju kontroli un kas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

iestāde ir funkcionāli neatkarīga, un tai ir pienācīgie resursi, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai;

| b) | ar nepieciešamajām garantijām ir nodrošināts, ka iestāde tās pienākumu izpildē un pilnvaru īstenošanā ir neatkarīga no politiskās vai jebkādas citas ārējās ietekmes un rīkojas objektīvi; |
| --- | --- |

b)

ar nepieciešamajām garantijām ir nodrošināts, ka iestāde tās pienākumu izpildē un pilnvaru īstenošanā ir neatkarīga no politiskās vai jebkādas citas ārējās ietekmes un rīkojas objektīvi;

| c) | iestādes lēmumus var pārsūdzēt tiesā; |
| --- | --- |

c)

iestādes lēmumus var pārsūdzēt tiesā;

| 17) | “diskriminācija” ir jebkāda veida diferencēšana bez objektīva pamatojuma tādu preču piegādē vai pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, sniegšanā, ko izmanto kravu autopārvadājumu vai autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, vai to publisko iestāžu attieksmē, kuras saistītas ar šādiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

17)

“diskriminācija” ir jebkāda veida diferencēšana bez objektīva pamatojuma tādu preču piegādē vai pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, sniegšanā, ko izmanto kravu autopārvadājumu vai autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, vai to publisko iestāžu attieksmē, kuras saistītas ar šādiem pakalpojumiem;

| 18) | “Savienības teritorija” ir dalībvalstu teritorija, kurā tiek piemērots LES un LESD atbilstoši minētajos Līgumos paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

18)

“Savienības teritorija” ir dalībvalstu teritorija, kurā tiek piemērots LES un LESD atbilstoši minētajos Līgumos paredzētajiem nosacījumiem.

3. pants

Tiesības veikt atļautus kravu pārvadājumus

1.   Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātāji var veikt atļautus kravu pārvadājumus saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, var veikt šādu veidu atļautus kravu pārvadājumus, kam nav nepieciešama Apvienotās Karalistes atļauja:

| a) | pasta pārvadājumi kā vispārējais pakalpojums; |
| --- | --- |

a)

pasta pārvadājumi kā vispārējais pakalpojums;

| b) | bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu pārvadājumi; |
| --- | --- |

b)

bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu pārvadājumi;

| c) | kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pilnā masa, ietverot piekabju masu, nepārsniedz 3,5 tonnas; |
| --- | --- |

c)

kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pilnā masa, ietverot piekabju masu, nepārsniedz 3,5 tonnas;

| d) | medikamentu, medicīnas ierīču, iekārtu un citu neatliekamas medicīniskas palīdzības sniegšanai vajadzīgu piederumu pārvadājumi, jo īpaši uz dabas katastrofu piemeklētām vietām; |
| --- | --- |

d)

medikamentu, medicīnas ierīču, iekārtu un citu neatliekamas medicīniskas palīdzības sniegšanai vajadzīgu piederumu pārvadājumi, jo īpaši uz dabas katastrofu piemeklētām vietām;

| e) | kravu pārvadājumi ar noteikumu, ka:






  i) | pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums vai uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, apstrādājis vai remontējis; |
| --- | --- | --- |

e)

kravu pārvadājumi ar noteikumu, ka:

i)

pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums vai uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, apstrādājis vai remontējis;

| ii) | brauciena mērķis ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām; |
| --- | --- |

ii)

brauciena mērķis ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām;

| iii) | šādiem pārvadājumiem izmantotos mehāniskos transportlīdzekļus vada personāls, kas strādā uzņēmumā vai ir nodots uzņēmuma rīcībā saskaņā ar līgumsaistībām; |
| --- | --- |

iii)

šādiem pārvadājumiem izmantotos mehāniskos transportlīdzekļus vada personāls, kas strādā uzņēmumā vai ir nodots uzņēmuma rīcībā saskaņā ar līgumsaistībām;

| iv) | kravu pārvadāšanai izmantotie transportlīdzekļi ir uzņēmuma īpašumā, uzņēmums tos iegādājies uz nomaksu vai nomā, ar noteikumu, ka nomātie transportlīdzekļi atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvā 2006/1/EK; un |
| --- | --- |

iv)

kravu pārvadāšanai izmantotie transportlīdzekļi ir uzņēmuma īpašumā, uzņēmums tos iegādājies uz nomaksu vai nomā, ar noteikumu, ka nomātie transportlīdzekļi atbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvā 2006/1/EK; un

| v) | šādi pārvadājumi ir ne vairāk kā palīgdarbība uzņēmuma vispārējā darbībā. |
| --- | --- |

v)

šādi pārvadājumi ir ne vairāk kā palīgdarbība uzņēmuma vispārējā darbībā.

4. pants

Tiesības veikt regulārus un speciālus regulārus autobusu pārvadājumus

1.   Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātāji saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem var pārvadāt pasažierus ar autobusu, veicot regulārus un speciālus regulārus pārvadājumus.

2.   Lai veiktu atļautus regulārus un speciālus regulārus autobusu komercpārvadājumus, Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem ir jābūt atļaujai, kas izsniegta pirms šīs regulas piemērošanas dienas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/2009 6. līdz 11. pantu.

3.   Atļaujas, kas paliek spēkā saskaņā ar šā panta 2. punktu, var turpināt izmantot šā panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem uz laikposmu, kas nav ilgāks par 2021. gada 30. jūniju, ja tās ir atjaunotas saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem un nosacījumiem vai grozītas attiecībā uz pieturām, maksām vai grafiku, kā arī ievērojot Regulas (EK) Nr. 1073/2009 6. līdz 11. pantā paredzētos noteikumus un procedūras.

4.   Fiziskas vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību Apvienotajā Karalistē, atļautu pasažieru pārvadājumu ar autobusu nekomerciāliem un bezpeļņas mērķiem var veikt bez atļaujas, ja:

| a) | attiecīgos pārvadājumus šī fiziskā vai juridiskā persona veic tikai kā palīgpakalpojumus; un |
| --- | --- |

a)

attiecīgos pārvadājumus šī fiziskā vai juridiskā persona veic tikai kā palīgpakalpojumus; un

| b) | izmantojamie transportlīdzekļi ir fiziskās vai juridiskās personas īpašums vai šī persona ir tos iegādājusies uz nomaksu, vai arī tie ir ilgtermiņa nomas līguma priekšmets un to vadītāji ir fiziskās vai juridiskās personas darbinieki, pati fiziskā persona, vai personāls, kas nodarbināts attiecīgajā uzņēmumā vai kas atbilstīgi līgumsaistībām nodots tā rīcībā. |
| --- | --- |

b)

izmantojamie transportlīdzekļi ir fiziskās vai juridiskās personas īpašums vai šī persona ir tos iegādājusies uz nomaksu, vai arī tie ir ilgtermiņa nomas līguma priekšmets un to vadītāji ir fiziskās vai juridiskās personas darbinieki, pati fiziskā persona, vai personāls, kas nodarbināts attiecīgajā uzņēmumā vai kas atbilstīgi līgumsaistībām nodots tā rīcībā.

Uz minētajiem pārvadājumiem neattiecas nekādas Savienības atļauju izsniegšanas sistēmas, ja personai, kas veic darbību, ir valsts atļauja, kas izsniegta pirms šīs regulas pirmās piemērošanas dienas, kā noteikts šīs regulas 12. panta 2. punkta pirmajā daļā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/2009 3. panta 2. punktu.

5.   Transportlīdzekļa maiņa vai pārvadājuma pārtraukšana, lai dotu iespēju veikt brauciena daļu, izmantojot citu transporta veidu, neietekmē šīs regulas piemērošanu.

5. pants

Divpusējie nolīgumi vai vienošanās

Dalībvalstis nerisina sarunas un neiesaistās nekādos divpusējos nolīgumos vai vienošanās ar Apvienoto Karalisti par jautājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā.

Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem citādi nepiešķir nekādas tiesības, izņemot tās, kas piešķirtas saskaņā ar šo regulu, neskarot spēkā esošās daudzpusējās vienošanās.

6. pants

Sociālie un tehniskie noteikumi

Veicot atļautus kravu pārvadājumus vai pasažieru pārvadājums ar autobusu saskaņā ar šo regulu, ievēro šādus noteikumus:

| a) | attiecībā uz autotransporta apkalpes locekļiem un pašnodarbinātajiem autovadītājiem – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/15/EK (10); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz autotransporta apkalpes locekļiem un pašnodarbinātajiem autovadītājiem – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/15/EK (10);

10

| b) | attiecībā uz dažiem sociālās jomas tiesību aktiem saistībā ar autotransportu – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 561/2006 (11) izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz dažiem sociālās jomas tiesību aktiem saistībā ar autotransportu – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 561/2006 (11) izklāstītās prasības;

11

| c) | attiecībā uz tahogrāfiem autotransportā – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (12) izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz tahogrāfiem autotransportā – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (12) izklāstītās prasības;

12

| d) | attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/59/EK (13); |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/59/EK (13);

13

| e) | attiecībā uz dažu autotransportlīdzekļu maksimālajiem pieļaujamajiem gabarītiem un masu – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/53/EK (14); |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz dažu autotransportlīdzekļu maksimālajiem pieļaujamajiem gabarītiem un masu – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/53/EK (14);

14

| f) | attiecībā uz ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/6/EEK (15); |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju mehāniskajos transportlīdzekļos – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/6/EEK (15);

15

| g) | attiecībā uz drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (16); |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/671/EEK (16);

16

| h) | attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK (17); |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā – prasības, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/71/EK (17);

17

| i) | attiecībā uz pasažieru tiesībām – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 181/2011 (18) izklāstītās prasības. |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz pasažieru tiesībām – Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 181/2011 (18) izklāstītās prasības.

18

7. pants

Tiesību līdzvērtība

1.   Komisija uzrauga tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķir Savienības kravu autopārvadātājiem un Savienības autobusu pārvadātājiem, un to īstenošanas nosacījumus.

2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības kravu autopārvadātājiem vai Savienības autobusu pārvadātājiem, de iure vai de facto nav līdzvērtīgas tām, kas saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes pārvadātājiem, vai ka minētās tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības kravu autopārvadātājiem vai Savienības autobusu pārvadātājiem, tā bez kavēšanās un lai atjaunotu līdzvērtību, pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, lai:

| a) | apturētu 3. panta vai 4. panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu, ja Savienības pārvadātājiem netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas; |
| --- | --- |

a)

apturētu 3. panta vai 4. panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu, ja Savienības pārvadātājiem netiek piešķirtas līdzvērtīgas tiesības vai ja piešķirtās tiesības ir minimālas;

| b) | noteiktu Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes vai braucienu skaita ierobežojumus, vai abus; vai |
| --- | --- |

b)

noteiktu Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes vai braucienu skaita ierobežojumus, vai abus; vai

| c) | pieņemtu darbības ierobežojumus, kas saistīti ar transportlīdzekļu tipiem vai ekspluatācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

pieņemtu darbības ierobežojumus, kas saistīti ar transportlīdzekļu tipiem vai ekspluatācijas nosacījumiem.

8. pants

Godīga konkurence

1.   Komisija pārrauga nosacījumus, ar kādiem Savienības pārvadātāji konkurē ar Apvienotās Karalistes pārvadātājiem kravu autopārvadājumu un autobusu pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā, uz ko attiecas šī regula.

2.   Ja Komisija konstatē, ka jebkuras šā panta 3. punktā minētās situācijas dēļ šā panta 1. punktā minētie apstākļi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, ko izmanto Apvienotās Karalistes pārvadātāji, tā bez kavēšanās un lai labotu minēto situāciju, pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 11. pantu, lai:

| a) | apturētu 3. panta vai 4. panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu, ja konkurences apstākļi Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem tik ļoti atšķiras no tiem konkurences apstākļiem, kas attiecas uz Savienības pārvadātājiem, ka pēdējiem attiecīgo pakalpojumu sniegšana vairs nav ekonomiski izdevīga; |
| --- | --- |

a)

apturētu 3. panta vai 4. panta 1. līdz 4. punkta piemērošanu, ja konkurences apstākļi Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem tik ļoti atšķiras no tiem konkurences apstākļiem, kas attiecas uz Savienības pārvadātājiem, ka pēdējiem attiecīgo pakalpojumu sniegšana vairs nav ekonomiski izdevīga;

| b) | noteiktu Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes vai braucienu skaita ierobežojumus, vai abus; vai |
| --- | --- |

b)

noteiktu Apvienotās Karalistes kravu autopārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes autobusu pārvadātājiem pieejamās maksimālās kapacitātes vai braucienu skaita ierobežojumus, vai abus; vai

| c) | pieņemtu darbības ierobežojumus, kas saistīti ar transportlīdzekļu tipiem vai ekspluatācijas nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

pieņemtu darbības ierobežojumus, kas saistīti ar transportlīdzekļu tipiem vai ekspluatācijas nosacījumiem.

3.   Šā panta 2. punktā minētos deleģētos aktus atbilstīgi minētajā punktā paredzētajiem nosacījumiem pieņem, lai novērstu šādas situācijas:

| a) | Apvienotā Karaliste piešķir subsīdijas; |
| --- | --- |

a)

Apvienotā Karaliste piešķir subsīdijas;

| b) | Apvienotā Karaliste nav pieņēmusi vai faktiski nepiemēro konkurences tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

Apvienotā Karaliste nav pieņēmusi vai faktiski nepiemēro konkurences tiesību aktus;

| c) | Apvienotā Karaliste nav izveidojusi vai saglabājusi neatkarīgu konkurences iestādi; |
| --- | --- |

c)

Apvienotā Karaliste nav izveidojusi vai saglabājusi neatkarīgu konkurences iestādi;

| d) | Apvienotās Karalistes piemēro tādus darba ņēmēju aizsardzības, drošības, drošuma vai vides aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, tie ir zemāki par tiem, ko piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

d)

Apvienotās Karalistes piemēro tādus darba ņēmēju aizsardzības, drošības, drošuma vai vides aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kas noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, tie ir zemāki par tiem, ko piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem;

| e) | Apvienotā Karaliste saistībā ar Apvienotās Karalistes atļauju piešķiršanu kravu autopārvadātājiem vai autobusu pārvadātājiem piemēro standartus, kas ir zemāki nekā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009 (19) noteiktie standarti; |
| --- | --- |

e)

Apvienotā Karaliste saistībā ar Apvienotās Karalistes atļauju piešķiršanu kravu autopārvadātājiem vai autobusu pārvadātājiem piemēro standartus, kas ir zemāki nekā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009 (19) noteiktie standarti;

| f) | Apvienotā Karaliste saistībā ar profesionālu autotransporta līdzekļu vadītāju kvalifikāciju un apmācību piemēro standartus, kas ir zemāki nekā Direktīvā 2003/59/EK noteiktie standarti; |
| --- | --- |

f)

Apvienotā Karaliste saistībā ar profesionālu autotransporta līdzekļu vadītāju kvalifikāciju un apmācību piemēro standartus, kas ir zemāki nekā Direktīvā 2003/59/EK noteiktie standarti;

| g) | Apvienotā Karaliste piemēro ceļu nodevu un nodokļu uzlikšanas noteikumus, kas atšķiras no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK (20) paredzētajiem noteikumiem; un |
| --- | --- |

g)

Apvienotā Karaliste piemēro ceļu nodevu un nodokļu uzlikšanas noteikumus, kas atšķiras no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK (20) paredzētajiem noteikumiem; un

| h) | jebkāda veida diskriminācija, kas vērsta pret Savienības pārvadātājiem. |
| --- | --- |

h)

jebkāda veida diskriminācija, kas vērsta pret Savienības pārvadātājiem.

4.   Šā panta 1. punkta piemērošanas nolūkā Komisija var pieprasīt informāciju no Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm vai Apvienotās Karalistes pārvadātājiem. Ja viņi nesniedz pieprasīto informāciju samērīgā termiņā, ko noteikusi Komisija, vai sniedz nepilnīgu informāciju, Komisija var rīkoties saskaņā ar 2. punktu.

9. pants

Regulas (EK) Nr. 1072/2009 un (EK) Nr. 1073/2009 darbības jomas paplašināšana

1.   Saistībā ar kravu pārvadājumiem starp Savienības teritoriju un Apvienotās Karalistes teritoriju, ko veic Savienības kravu autopārvadātājs, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes piešķirtām tiesībām kā minēts šīs regulas 7. pantā, un kas ir līdzvērtīgas tām, kas piešķirtas saskaņā ar šo regulu, Regulu (EK) Nr. 1072/2009 piemēro attiecībā uz to brauciena daļu, kas tiek veikta iekraušanas vai izkraušanas dalībvalsts teritorijā.

2.   Saistībā ar pasažieru pārvadājumiem starp Savienības teritoriju un Apvienotās Karalistes teritoriju, ko veic Savienības autobusu pārvadātājs, pamatojoties uz Apvienotās Karalistes piešķirtām tiesībām, kā minēts šīs regulas 7. pantā, un kas ir līdzvērtīgas tām, kas piešķirtas saskaņā ar šo regulu, Regulu (EK) Nr. 1073/2009 piemēro attiecībā uz to brauciena daļu, kas tiek veikta pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas dalībvalsts teritorijā.

10. pants

Apspriešanās un sadarbība

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

2.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma bez liekas kavēšanās sniedz Komisijai jebkādu informāciju, kas iegūta saskaņā ar šā panta 1. punktu, vai jebkādu citu informāciju, kas ir būtiska 7. un 8. panta īstenošanai.

11. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt 7. panta 2. punktā un 8. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2021. gada 30. jūnijam.

2.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas saskaņā ar 7. panta 2. punktu vai 8. panta 2. punktu Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

3.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

12. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro no nākamās dienas pēc dienas, no kuras saskaņā ar Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu Savienības tiesību akti vairs nav piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā.

Tomēr to nepiemēro, ja līdz minētajai dienai ir stājies spēkā vai attiecīgā gadījumā tiek provizoriski piemērots starptautisks nolīgums, kas reglamentē autopārvadājumus un kas noslēgts starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

3.   Šo regulu piemēro līdz dienai pirms stājas spēkā starptautisks nolīgums, kas noslēgts starp Savienību un Apvienoto Karalisti un kas reglamentē autotransportu, vai līdz dienai pirms to sāk provizoriski piemērot.

Izņemot pasažieru pārvadājumus ar autobusu, kas minēti 2. panta 3. punkta d) apakšpunktā, šīs regulas noteikumus, ko piemēro pasažieru pārvadājumiem ar autobusu, pārstāj piemērot dienā, kad attiecībā uz Savienību un Apvienoto Karalisti stājas spēkā Interbus nolīguma Protokols par pasažieru regulārajiem un speciālajiem regulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusu.

4.   Jebkurā gadījumā šo regulu beidz piemērot vēlākais 2021. gada 30. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/266 (2020. gada 25. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu (OV L 58, 27.2.2020., 53. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).

6

(7)  
  OV L 321, 26.11.2002., 13. lpp.

7

(8)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/1/EK (2006. gada 18. janvāris) par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (2002. gada 11. marts) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/59/EK (2003. gada 15. jūlijs) par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

13

(14)  Padomes Direktīva 96/53/EK (1996. gada 25. jūlijs), ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (ОV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.).

14

(15)  Padomes Direktīva 92/6/EEK (1992. gada 10. februāris) par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (EK OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.).

15

(16)  Padomes Direktīva 91/671/EEK (1991. gada 16. decembris) par drošības jostu un bērnu ierobežotājsistēmu obligātu lietošanu transportlīdzekļos (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 96/71/EK (1996. gada 16. decembris) par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā (OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 181/2011 (2011. gada 16. februāris) par autobusu pasažieru tiesībām un par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2006/2004 (OV L 55, 28.2.2011., 1. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).

20

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/86

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2225.

(2020. gada 23. decembris)

par kopīgiem noteikumiem, kas nodrošina gaisa pārvadājumu pamatsavienojamību pēc Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas paredzētā pārejas perioda beigām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods (“pārejas periods”), kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (Apvienotā Karaliste) un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības, beidzas 2020. gada 31. decembrī. Padome 2020. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266 (4), ar ko pilnvaroja sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu. Kā netieši norādīts sarunu norādēs, pilnvarojums cita starpā aptver elementus, kas vajadzīgi, lai visaptveroši risinātu jautājumu par attiecībām ar Apvienoto Karalisti aviācijas jomā pēc pārejas perioda beigām. Tomēr nav skaidrs, vai Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, kas reglamentē to turpmākās attiecības šajā jomā, līdz minētā perioda beigām būs stājies spēkā. |
| --- | --- |

(1)

Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods (“pārejas periods”), kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (Apvienotā Karaliste) un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības, beidzas 2020. gada 31. decembrī. Padome 2020. gada 25. februārī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266 (4), ar ko pilnvaroja sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu. Kā netieši norādīts sarunu norādēs, pilnvarojums cita starpā aptver elementus, kas vajadzīgi, lai visaptveroši risinātu jautājumu par attiecībām ar Apvienoto Karalisti aviācijas jomā pēc pārejas perioda beigām. Tomēr nav skaidrs, vai Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, kas reglamentē to turpmākās attiecības šajā jomā, līdz minētā perioda beigām būs stājies spēkā.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 (5) ir paredzēti nosacījumi Savienības darbības licences piešķiršanai gaisa pārvadātājiem un noteikta brīvība sniegt ES iekšējos gaisa pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 (5) ir paredzēti nosacījumi Savienības darbības licences piešķiršanai gaisa pārvadātājiem un noteikta brīvība sniegt ES iekšējos gaisa pārvadājumu pakalpojumus.

| (3) | Pārejas perioda beigās un neesot īpašiem noteikumiem, visas tiesības un pienākumi, kas izriet no Savienības tiesību aktiem attiecībā uz piekļuvi tirgum, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1008/2008, izbeigsies, ciktāl tas attiecas uz attiecībām starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Pārejas perioda beigās un neesot īpašiem noteikumiem, visas tiesības un pienākumi, kas izriet no Savienības tiesību aktiem attiecībā uz piekļuvi tirgum, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1008/2008, izbeigsies, ciktāl tas attiecas uz attiecībām starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm.

| (4) | Tāpēc ir jāizveido pagaidu pasākumu kopums, kas ļauj Apvienotajā Karalistē licencētiem gaisa pārvadātājiem sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus starp tās teritoriju un dalībvalstu teritoriju. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvarotību starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm, šādi piešķirtām tiesībām vajadzētu būt atkarīgām no nosacījuma, ka Apvienotā Karaliste piešķir līdzvērtīgas tiesības gaisa pārvadātājiem, kas licencēti Savienībā, un vajadzētu būt saistītām ar konkrētiem nosacījumiem, kas nodrošina godīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ir jāizveido pagaidu pasākumu kopums, kas ļauj Apvienotajā Karalistē licencētiem gaisa pārvadātājiem sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus starp tās teritoriju un dalībvalstu teritoriju. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvarotību starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm, šādi piešķirtām tiesībām vajadzētu būt atkarīgām no nosacījuma, ka Apvienotā Karaliste piešķir līdzvērtīgas tiesības gaisa pārvadātājiem, kas licencēti Savienībā, un vajadzētu būt saistītām ar konkrētiem nosacījumiem, kas nodrošina godīgu konkurenci.

| (5) | Krīze, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, rada būtiskus loģistikas izaicinājumus dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz kapacitāti īsā laikā uz un no trešām valstīm pārvadāt ievērojamus apjomus ar medikamentiem, vakcīnām un medicīnas aprīkojumu ārkārtīgi sarežģītos uzglabāšanas un loģistikas apstākļos. Nepieciešams nodrošināt, lai dalībvalstīm minētajā nolūkā tiktu darīta pieejama pietiekama gaisa transporta kapacitāte un papildu ārkārtēja elastība, tostarp iespēja izmantot trešo valstu gaisa kuģus. Tāpēc būtu jāpiešķir gaisa satiksmes piektās brīvības papildu elementi tikai kravu pārvadājumiem, stingri ierobežojot to tikai minētā veida darbību veikšanai atsevišķos gadījumos, lai šādos ārkārtējos apstākļos varētu izmantot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājus. Dalībvalstīm arī būtu jāvar atļaut piešķirt papildu tiesības sniegt neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus, izmantojot gaisa kuģus. |
| --- | --- |

(5)

Krīze, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, rada būtiskus loģistikas izaicinājumus dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz kapacitāti īsā laikā uz un no trešām valstīm pārvadāt ievērojamus apjomus ar medikamentiem, vakcīnām un medicīnas aprīkojumu ārkārtīgi sarežģītos uzglabāšanas un loģistikas apstākļos. Nepieciešams nodrošināt, lai dalībvalstīm minētajā nolūkā tiktu darīta pieejama pietiekama gaisa transporta kapacitāte un papildu ārkārtēja elastība, tostarp iespēja izmantot trešo valstu gaisa kuģus. Tāpēc būtu jāpiešķir gaisa satiksmes piektās brīvības papildu elementi tikai kravu pārvadājumiem, stingri ierobežojot to tikai minētā veida darbību veikšanai atsevišķos gadījumos, lai šādos ārkārtējos apstākļos varētu izmantot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājus. Dalībvalstīm arī būtu jāvar atļaut piešķirt papildu tiesības sniegt neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus, izmantojot gaisa kuģus.

| (6) | Lai atspoguļotu tās pagaidu raksturu, šī regula būtu jāpiemēro līdz 2021. gada 30. jūnijam vai līdz dienai, kad stājas spēkā vai, ja paredzēts, no kuras tiek provizoriski piemērots turpmāks nolīgums ar Apvienoto Karalisti, kas aptver gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, kura dalībniece ir Savienība un par kuru Komisija risinājusi sarunas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk. |
| --- | --- |

(6)

Lai atspoguļotu tās pagaidu raksturu, šī regula būtu jāpiemēro līdz 2021. gada 30. jūnijam vai līdz dienai, kad stājas spēkā vai, ja paredzēts, no kuras tiek provizoriski piemērots turpmāks nolīgums ar Apvienoto Karalisti, kas aptver gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, kura dalībniece ir Savienība un par kuru Komisija risinājusi sarunas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk.

| (7) | Lai saglabātu savstarpēji izdevīgus savienojamības līmeņus, būtu jāparedz daži kooperatīvi tirgvedības pasākumi, kurus attiecina gan uz Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, gan Savienības gaisa pārvadātājiem, ievērojot savstarpības principu. |
| --- | --- |

(7)

Lai saglabātu savstarpēji izdevīgus savienojamības līmeņus, būtu jāparedz daži kooperatīvi tirgvedības pasākumi, kurus attiecina gan uz Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, gan Savienības gaisa pārvadātājiem, ievērojot savstarpības principu.

| (8) | Ņemot vērā ārkārtējos un unikālos apstākļus, kuru dēļ ir jāpieņem šī regula, un saskaņā ar Līgumiem ir lietderīgi, ka Savienība uz laiku īsteno attiecīgo dalīto kompetenci, kas tai piešķirta ar Līgumiem. Tomēr jebkāda šīs regulas ietekme uz kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm būtu stingri jāierobežo laika ziņā. Tādēļ Savienības kompetence būtu jāīsteno tikai šīs regulas piemērošanas laikposmā. Tādējādi šādi īstenotu dalīto kompetenci Savienība beigs īstenot, tiklīdz beigsies šīs regulas piemērošana. Tādēļ saskaņā ar LESD 2. panta 2. punktu dalībvalstis no minētā brīža būs tādā pašā situācijā attiecībā uz to kompetences izmantošanu, kādā tās būtu, ja regula nebūtu pieņemta. Turklāt ir jāatgādina, kā izklāstīts Protokolā Nr. 25 par kopīgas kompetences īstenošanu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, ka šajā regulā Savienības kompetences īstenošanas darbības joma attiecas tikai uz tiem elementiem, ko reglamentē šī regula, un neattiecas uz visu jomu. Savienības un dalībvalstu attiecīgās kompetences attiecībā uz starptautisku nolīgumu noslēgšanu gaisa pārvadājumu jomā ir jānosaka saskaņā ar Līgumiem un ņemot vērā attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266, ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā ārkārtējos un unikālos apstākļus, kuru dēļ ir jāpieņem šī regula, un saskaņā ar Līgumiem ir lietderīgi, ka Savienība uz laiku īsteno attiecīgo dalīto kompetenci, kas tai piešķirta ar Līgumiem. Tomēr jebkāda šīs regulas ietekme uz kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm būtu stingri jāierobežo laika ziņā. Tādēļ Savienības kompetence būtu jāīsteno tikai šīs regulas piemērošanas laikposmā. Tādējādi šādi īstenotu dalīto kompetenci Savienība beigs īstenot, tiklīdz beigsies šīs regulas piemērošana. Tādēļ saskaņā ar LESD 2. panta 2. punktu dalībvalstis no minētā brīža būs tādā pašā situācijā attiecībā uz to kompetences izmantošanu, kādā tās būtu, ja regula nebūtu pieņemta. Turklāt ir jāatgādina, kā izklāstīts Protokolā Nr. 25 par kopīgas kompetences īstenošanu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un LESD, ka šajā regulā Savienības kompetences īstenošanas darbības joma attiecas tikai uz tiem elementiem, ko reglamentē šī regula, un neattiecas uz visu jomu. Savienības un dalībvalstu attiecīgās kompetences attiecībā uz starptautisku nolīgumu noslēgšanu gaisa pārvadājumu jomā ir jānosaka saskaņā ar Līgumiem un ņemot vērā attiecīgos Savienības tiesību aktus, tostarp Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266, ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti.

| (9) | Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstīm izdot atļaujas regulāriem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kurus sniedz Savienības gaisa pārvadātāji, īstenojot Apvienotās Karalistes piešķirtās tiesības, līdzīgi, kā tas notiek situācijās starptautisku nolīgumu kontekstā. Izdodot minētās atļaujas, dalībvalstīm nebūtu jādiskriminē Savienības gaisa pārvadātāji. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai nebūtu jāliedz dalībvalstīm izdot atļaujas regulāriem gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kurus sniedz Savienības gaisa pārvadātāji, īstenojot Apvienotās Karalistes piešķirtās tiesības, līdzīgi, kā tas notiek situācijās starptautisku nolīgumu kontekstā. Izdodot minētās atļaujas, dalībvalstīm nebūtu jādiskriminē Savienības gaisa pārvadātāji.

| (10) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu pasākumu pieņemšanu, kas garantētu taisnīgu savstarpības līmeni starp tiesībām, ko Savienība un Apvienotā Karaliste vienpusēji piešķīrusi otras puses gaisa pārvadātājiem, un lai nodrošinātu, ka Savienības gaisa pārvadātāji var konkurēt ar Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). Ņemot vērā minēto pasākumu iespējamo ietekmi uz dalībvalstu gaisa pārvadājumu savienojamību, minēto pasākumu pieņemšanā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. Šādi pienācīgi pamatoti gadījumi varētu būt saistīti ar situācijām, kad Apvienotā Karaliste nepiešķir Savienības gaisa pārvadātājiem līdzvērtīgas tiesības un tādējādi rada acīmredzamu nelīdzsvarotību vai kad Savienības gaisa pārvadātājiem, sniedzot šajā regulā ietvertos gaisa pārvadājumu pakalpojumus, ir nelabvēlīgāki konkurences apstākļi nekā Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, tādējādi apdraudot Savienības gaisa pārvadātāju ekonomisko dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz tādu pasākumu pieņemšanu, kas garantētu taisnīgu savstarpības līmeni starp tiesībām, ko Savienība un Apvienotā Karaliste vienpusēji piešķīrusi otras puses gaisa pārvadātājiem, un lai nodrošinātu, ka Savienības gaisa pārvadātāji var konkurēt ar Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (6). Ņemot vērā minēto pasākumu iespējamo ietekmi uz dalībvalstu gaisa pārvadājumu savienojamību, minēto pasākumu pieņemšanā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. Šādi pienācīgi pamatoti gadījumi varētu būt saistīti ar situācijām, kad Apvienotā Karaliste nepiešķir Savienības gaisa pārvadātājiem līdzvērtīgas tiesības un tādējādi rada acīmredzamu nelīdzsvarotību vai kad Savienības gaisa pārvadātājiem, sniedzot šajā regulā ietvertos gaisa pārvadājumu pakalpojumus, ir nelabvēlīgāki konkurences apstākļi nekā Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, tādējādi apdraudot Savienības gaisa pārvadātāju ekonomisko dzīvotspēju.

| (11) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pagaidu pasākumus, kas reglamentē gaisa pārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti gadījumā, ja pārejas perioda beigās nav nolīguma, kas reglamentē Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības aviācijas jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minēto pasākumu mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, noteikt pagaidu pasākumus, kas reglamentē gaisa pārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti gadījumā, ja pārejas perioda beigās nav nolīguma, kas reglamentē Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības aviācijas jomā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minēto pasākumu mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (12) | Ņemot vērā steidzamību, ko rada pārejas perioda beigas, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts LES, LESD un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā steidzamību, ko rada pārejas perioda beigas, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts LES, LESD un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (13) | Šīs regulas teritoriālā darbības joma un jebkura atsauce tajā uz Apvienoto Karalisti neietver Gibraltāru. |
| --- | --- |

(13)

Šīs regulas teritoriālā darbības joma un jebkura atsauce tajā uz Apvienoto Karalisti neietver Gibraltāru.

| (14) | Šī regula neskar Spānijas Karalistes tiesisko stāvokli attiecībā uz suverenitāti pār teritoriju, kurā atrodas Gibraltāra lidosta. |
| --- | --- |

(14)

Šī regula neskar Spānijas Karalistes tiesisko stāvokli attiecībā uz suverenitāti pār teritoriju, kurā atrodas Gibraltāra lidosta.

| (15) | Šīs regulas noteikumiem būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tie principā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc Izstāšanās līgumā minētā pārejas perioda beigām, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā vai attiecīgā gadījumā netiek provizoriski piemērots nolīgums, kas reglamentē Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības aviācijas jomā. Tomēr, lai varētu iespējami drīzāk veikt nepieciešamās administratīvās procedūras, daži noteikumi būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, |
| --- | --- |

(15)

Šīs regulas noteikumiem būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tie principā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc Izstāšanās līgumā minētā pārejas perioda beigām, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā vai attiecīgā gadījumā netiek provizoriski piemērots nolīgums, kas reglamentē Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības aviācijas jomā. Tomēr, lai varētu iespējami drīzāk veikt nepieciešamās administratīvās procedūras, daži noteikumi būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Darbības joma

Ar šo regulu nosaka pagaidu pasākumu kopumu, kas reglamentē gaisa pārvadājumus starp Savienību un Apvienoto Karalisti pēc Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētā pārejas perioda beigām.

2. pants

Kompetences īstenošana

1.   Savienības kompetences īstenošana, ievērojot šo regulu, nepārsniedz šīs regulas piemērošanas laikposmu, kā noteikts 15. panta 4. punktā. Pēc minētā laikposma beigām Savienība nekavējoties beidz īstenot minēto kompetenci, ievērojot šo regulu, un saskaņā ar LESD 2. panta 2. punktu dalībvalstis ir tādā pašā situācijā attiecībā uz savas kompetences īstenošanu, kādā tās būtu, ja regula nebūtu pieņemta.

2.   Savienības kompetences īstenošana, ievērojot šo regulu, neskar dalībvalstu kompetenci attiecībā uz satiksmes tiesībām, veicot jebkādas pašreizējas vai turpmākas sarunas par starptautiskiem gaisa pakalpojumu nolīgumiem, parakstot vai noslēdzot šādus nolīgumus ar jebkuru citu trešo valsti un ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz laikposmu pēc tam, kad beigusies šīs regulas piemērošana.

3.   Savienības kompetences īstenošana, kā minēts 1. punktā, attiecas tikai uz tiem elementiem, ko reglamentē šī regula.

4.   Šī regula neskar Savienības un dalībvalstu attiecīgās kompetences gaisa pārvadājumu jomā attiecībā uz elementiem, ko šī regula nereglamentē. Tā neskar arī Lēmumu (ES, Euratom) 2020/266, ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “gaisa pārvadājumi” ir tādi pasažieru, bagāžas, kravas un pasta sūtījumu pārvadājumi ar gaisa kuģi vai nu atsevišķi, vai apvienojumā, kas tiek piedāvāti sabiedrībai par atlīdzību vai īres maksu, tostarp regulāri un neregulāri gaisa pārvadājumu pakalpojumi; |
| --- | --- |

1)

“gaisa pārvadājumi” ir tādi pasažieru, bagāžas, kravas un pasta sūtījumu pārvadājumi ar gaisa kuģi vai nu atsevišķi, vai apvienojumā, kas tiek piedāvāti sabiedrībai par atlīdzību vai īres maksu, tostarp regulāri un neregulāri gaisa pārvadājumu pakalpojumi;

| 2) | “starptautiskie gaisa pārvadājumi” ir gaisa pārvadājumi, kas šķērso gaisa telpu pāri vairāk nekā vienas valsts teritorijai; |
| --- | --- |

2)

“starptautiskie gaisa pārvadājumi” ir gaisa pārvadājumi, kas šķērso gaisa telpu pāri vairāk nekā vienas valsts teritorijai;

| 3) | “Savienības gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kam ir derīga darbības licence, kuru kompetentā licencētāja iestāde ir piešķīrusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 II nodaļu; |
| --- | --- |

3)

“Savienības gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kam ir derīga darbības licence, kuru kompetentā licencētāja iestāde ir piešķīrusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 II nodaļu;

| 4) | “Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs:






  a) | kura galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas Apvienotajā Karalistē; un |
| --- | --- | --- |

4)

“Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs:

a)

kura galvenā uzņēmējdarbības vieta atrodas Apvienotajā Karalistē; un

| b) | kurš atbilst vienam no šādiem diviem nosacījumiem:






  i) | Apvienotajai Karalistei un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem pieder vairāk nekā 50 % uzņēmuma, un Apvienotā Karaliste un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgie uzņēmumu faktiski kontrolē – vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību; vai |
| --- | --- | --- |

b)

kurš atbilst vienam no šādiem diviem nosacījumiem:

i)

Apvienotajai Karalistei un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem pieder vairāk nekā 50 % uzņēmuma, un Apvienotā Karaliste un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgie uzņēmumu faktiski kontrolē – vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību; vai

| ii) | Savienības dalībvalstīm un/vai Savienības dalībvalstu valstspiederīgajiem un/vai citām Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstīm un/vai šādu valstu valstspiederīgajiem – jebkurā kombinācijā – atsevišķi vai kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem pieder vairāk nekā 50 % uzņēmuma, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie uzņēmumu faktiski kontrolē – vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību; |
| --- | --- |

ii)

Savienības dalībvalstīm un/vai Savienības dalībvalstu valstspiederīgajiem un/vai citām Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstīm un/vai šādu valstu valstspiederīgajiem – jebkurā kombinācijā – atsevišķi vai kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem pieder vairāk nekā 50 % uzņēmuma, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie uzņēmumu faktiski kontrolē – vai nu tieši, vai netieši ar viena vai vairāku starpniekuzņēmumu palīdzību;

| c) | kuram gadījumā, kas minēts b) apakšpunkta ii) punktā, dienā pirms šīs regulas piemērošanas pirmās dienas, kas minēta 15. panta 2. punkta pirmajā daļā, bija derīga darbības licence saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008; |
| --- | --- |

c)

kuram gadījumā, kas minēts b) apakšpunkta ii) punktā, dienā pirms šīs regulas piemērošanas pirmās dienas, kas minēta 15. panta 2. punkta pirmajā daļā, bija derīga darbības licence saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008;

| 5) | “faktiska kontrole” ir attiecības, ko veido tiesības, līgumi vai citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā, un ņemot vērā attiecīgus faktiskus vai juridiskus apsvērumus, dod iespēju tieši vai netieši izšķiroši ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši ar:






  a) | tiesībām izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai daļu no tiem; |
| --- | --- | --- |

5)

“faktiska kontrole” ir attiecības, ko veido tiesības, līgumi vai citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā, un ņemot vērā attiecīgus faktiskus vai juridiskus apsvērumus, dod iespēju tieši vai netieši izšķiroši ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši ar:

a)

tiesībām izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai daļu no tiem;

| b) | tiesībām vai līgumiem, kas dod izšķirošu ietekmi uz uzņēmuma vadības struktūru sastāvu, balsošanu vai lēmumiem vai citādi dod izšķirošu ietekmi uzņēmuma darbības vadīšanā; |
| --- | --- |

b)

tiesībām vai līgumiem, kas dod izšķirošu ietekmi uz uzņēmuma vadības struktūru sastāvu, balsošanu vai lēmumiem vai citādi dod izšķirošu ietekmi uzņēmuma darbības vadīšanā;

| 6) | “konkurences tiesību akti” ir tiesību akti, kas attiecas uz turpmāk norādīto rīcību, ja tā var ietekmēt gaisa pārvadājumu pakalpojumus:






  a) | rīcību, kura izpaužas kā:






  i) | vienošanās starp gaisa pārvadātājiem, gaisa pārvadātāju apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis vai sekas ir konkurences nepieļaušana, ierobežošana vai kropļošana; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

“konkurences tiesību akti” ir tiesību akti, kas attiecas uz turpmāk norādīto rīcību, ja tā var ietekmēt gaisa pārvadājumu pakalpojumus:

a)

rīcību, kura izpaužas kā:

i)

vienošanās starp gaisa pārvadātājiem, gaisa pārvadātāju apvienību lēmumi un saskaņotas darbības, kuru mērķis vai sekas ir konkurences nepieļaušana, ierobežošana vai kropļošana;

| ii) | viena vai vairāku gaisa pārvadātāju dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana; |
| --- | --- |

ii)

viena vai vairāku gaisa pārvadātāju dominējoša stāvokļa ļaunprātīga izmantošana;

| iii) | pasākumi, ko veic vai patur spēkā Apvienotā Karaliste attiecībā uz valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam Apvienotā Karaliste piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības un kas ir pretrunā ar i) vai ii) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iii)

pasākumi, ko veic vai patur spēkā Apvienotā Karaliste attiecībā uz valsts uzņēmumiem un uzņēmumiem, kam Apvienotā Karaliste piešķir īpašas vai ekskluzīvas tiesības un kas ir pretrunā ar i) vai ii) apakšpunktu;

| b) | gaisa pārvadātāju koncentrāciju, kas būtiski kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši, radot vai nostiprinot dominējošu stāvokli; |
| --- | --- |

b)

gaisa pārvadātāju koncentrāciju, kas būtiski kavē efektīvu konkurenci, jo īpaši, radot vai nostiprinot dominējošu stāvokli;

| 7) | “subsīdija” ir jebkāds finansiāls ieguldījums, ko valdība vai jebkura cita publiska struktūra jebkādā līmenī piešķir gaisa pārvadātājam vai lidostai un kas dod labumu, tostarp:






  a) | līdzekļu (tādu kā dotācijas, aizdevumi vai ieguldījums pašu kapitālā) tieša pārskaitīšana, līdzekļu iespējama tieša nodošana vai saistību (tādu kā aizdevuma garantijas, kapitāla ieguldījumi, īpašumtiesības, aizsardzība pret bankrotu vai apdrošināšana) uzņemšanās; |
| --- | --- | --- |

7)

“subsīdija” ir jebkāds finansiāls ieguldījums, ko valdība vai jebkura cita publiska struktūra jebkādā līmenī piešķir gaisa pārvadātājam vai lidostai un kas dod labumu, tostarp:

a)

līdzekļu (tādu kā dotācijas, aizdevumi vai ieguldījums pašu kapitālā) tieša pārskaitīšana, līdzekļu iespējama tieša nodošana vai saistību (tādu kā aizdevuma garantijas, kapitāla ieguldījumi, īpašumtiesības, aizsardzība pret bankrotu vai apdrošināšana) uzņemšanās;

| b) | atteikšanās no tādiem ieņēmumiem vai tādu ieņēmumu neiekasēšana, kas citādi būtu iekasējami; |
| --- | --- |

b)

atteikšanās no tādiem ieņēmumiem vai tādu ieņēmumu neiekasēšana, kas citādi būtu iekasējami;

| c) | tādu preču vai pakalpojumu sniegšana, kas nav vispārējā infrastruktūra, vai preču vai pakalpojumu iegāde; |
| --- | --- |

c)

tādu preču vai pakalpojumu sniegšana, kas nav vispārējā infrastruktūra, vai preču vai pakalpojumu iegāde;

| d) | maksājumu veikšana finansēšanas mehānismam vai uzticēšana privātai struktūrai vai norādījums privātai struktūrai veikt vienu vai vairākas no a), b) un c) apakšpunktā minētajām funkcijām, kas parasti būtu valdības vai citas publiskas struktūras kompetencē un kas praksē būtiski neatšķiras no funkcijām, ko parasti veic valdības; |
| --- | --- |

d)

maksājumu veikšana finansēšanas mehānismam vai uzticēšana privātai struktūrai vai norādījums privātai struktūrai veikt vienu vai vairākas no a), b) un c) apakšpunktā minētajām funkcijām, kas parasti būtu valdības vai citas publiskas struktūras kompetencē un kas praksē būtiski neatšķiras no funkcijām, ko parasti veic valdības;

uzskata, ka labumu nepiešķir ar finansiālu ieguldījumu, ko veic valdība vai cita publiska struktūra, ja tādu pašu finansiālo ieguldījumu, pamatojoties vienīgi uz rentabilitātes perspektīvām, būtu veicis privāts tirgus dalībnieks tādā pašā situācijā kā attiecīgā publiskā struktūra;

| 8) | “neatkarīga konkurences iestāde” ir iestāde, kas atbild par konkurences tiesību aktu piemērošanu un izpildi, kā arī par subsīdiju kontroli, un atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | iestāde ir funkcionāli neatkarīga un pienācīgi apgādāta ar resursiem, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- | --- |

8)

“neatkarīga konkurences iestāde” ir iestāde, kas atbild par konkurences tiesību aktu piemērošanu un izpildi, kā arī par subsīdiju kontroli, un atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

iestāde ir funkcionāli neatkarīga un pienācīgi apgādāta ar resursiem, kas vajadzīgi tās uzdevumu veikšanai;

| b) | ar nepieciešamajām garantijām tiek nodrošināts, ka savu pienākumu izpildē un pilnvaru izmantošanā iestāde ir neatkarīga no politiskās vai citas ārējās ietekmes, un tā rīkojas objektīvi; un |
| --- | --- |

b)

ar nepieciešamajām garantijām tiek nodrošināts, ka savu pienākumu izpildē un pilnvaru izmantošanā iestāde ir neatkarīga no politiskās vai citas ārējās ietekmes, un tā rīkojas objektīvi; un

| c) | iestādes lēmumus var pārskatīt tiesā; |
| --- | --- |

c)

iestādes lēmumus var pārskatīt tiesā;

| 9) | “diskriminācija” ir jebkāda veida diferenciācija bez objektīva pamatojuma attiecībā uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu vajadzībām pielietoto preču piegādi vai pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, sniegšanu vai attiecībā uz publisko iestāžu attieksmi saistībā ar šādiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

9)

“diskriminācija” ir jebkāda veida diferenciācija bez objektīva pamatojuma attiecībā uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu vajadzībām pielietoto preču piegādi vai pakalpojumu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, sniegšanu vai attiecībā uz publisko iestāžu attieksmi saistībā ar šādiem pakalpojumiem;

| 10) | “regulārs gaisa pārvadājumu pakalpojums” ir lidojumu sērija, kam piemīt šādas pazīmes:






  a) | uz katru lidojumu ikviens (vai nu tieši no gaisa pārvadātāja, vai arī no tā pilnvarotajiem pārstāvjiem) var atsevišķi iegādāties vietas un/vai iespēju pārvadāt kravu un/vai pastu; |
| --- | --- | --- |

10)

“regulārs gaisa pārvadājumu pakalpojums” ir lidojumu sērija, kam piemīt šādas pazīmes:

a)

uz katru lidojumu ikviens (vai nu tieši no gaisa pārvadātāja, vai arī no tā pilnvarotajiem pārstāvjiem) var atsevišķi iegādāties vietas un/vai iespēju pārvadāt kravu un/vai pastu;

| b) | to veic, lai apkalpotu satiksmi starp tām pašām divām vai vairākām lidostām:






  i) | saskaņā ar publicētu satiksmes sarakstu, vai |
| --- | --- | --- |

b)

to veic, lai apkalpotu satiksmi starp tām pašām divām vai vairākām lidostām:

i)

saskaņā ar publicētu satiksmes sarakstu, vai

| ii) | organizējot lidojumus tik regulāri vai bieži, ka tie veido atpazīstamu, sistemātisku lidojumu sēriju; |
| --- | --- |

ii)

organizējot lidojumus tik regulāri vai bieži, ka tie veido atpazīstamu, sistemātisku lidojumu sēriju;

| 11) | “neregulārs gaisa pārvadājumu pakalpojums” ir komerciāls gaisa pārvadājumu pakalpojums, kas netiek veikts kā regulārs gaisa pārvadājumu pakalpojums; |
| --- | --- |

11)

“neregulārs gaisa pārvadājumu pakalpojums” ir komerciāls gaisa pārvadājumu pakalpojums, kas netiek veikts kā regulārs gaisa pārvadājumu pakalpojums;

| 12) | “Savienības teritorija” ir dalībvalstu sauszemes teritorija, iekšējie ūdeņi un teritoriālie jūras ūdeņi, kam piemēro LES un LESD un saskaņā ar minētajos Līgumos paredzētajiem nosacījumiem, kā arī gaisa telpa virs tiem; |
| --- | --- |

12)

“Savienības teritorija” ir dalībvalstu sauszemes teritorija, iekšējie ūdeņi un teritoriālie jūras ūdeņi, kam piemēro LES un LESD un saskaņā ar minētajos Līgumos paredzētajiem nosacījumiem, kā arī gaisa telpa virs tiem;

| 13) | “Apvienotās Karalistes teritorija” ir Apvienotās Karalistes sauszemes teritorija, iekšējie ūdeņi un teritoriālie jūras ūdeņi, kā arī gaisa telpa virs tiem; |
| --- | --- |

13)

“Apvienotās Karalistes teritorija” ir Apvienotās Karalistes sauszemes teritorija, iekšējie ūdeņi un teritoriālie jūras ūdeņi, kā arī gaisa telpa virs tiem;

| 14) | “Čikāgas konvencija” ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas parakstīta Čikāgā 1944. gada 7. decembrī. |
| --- | --- |

14)

“Čikāgas konvencija” ir Konvencija par starptautisko civilo aviāciju, kas parakstīta Čikāgā 1944. gada 7. decembrī.

4. pants

Satiksmes tiesības

1.   Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem var:

| a) | lidot pāri Savienības teritorijai bez nosēšanās; |
| --- | --- |

a)

lidot pāri Savienības teritorijai bez nosēšanās;

| b) | nolaisties Savienības teritorijā ar satiksmi nesaistītos nolūkos Čikāgas konvencijas nozīmē; |
| --- | --- |

b)

nolaisties Savienības teritorijā ar satiksmi nesaistītos nolūkos Čikāgas konvencijas nozīmē;

| c) | veikt regulārus un neregulārus starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus pasažieriem, kā arī pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus vai tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Apvienotās Karalistes teritorijā un otrs atrodas Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

c)

veikt regulārus un neregulārus starptautisko gaisa pārvadājumu pakalpojumus pasažieriem, kā arī pasažieru un kravas pārvadājumu pakalpojumus vai tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Apvienotās Karalistes teritorijā un otrs atrodas Savienības teritorijā.

2.   Attiecībā uz laikposmu, kurā tiek piemērota šī regula, dalībvalstis nerisina sarunas par nekādiem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem un nenoslēdz nekādus divpusējus nolīgumus vai pasākumus ar Apvienoto Karalisti par jautājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. Attiecībā uz minēto laikposmu tās Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem saistībā ar gaisa pārvadājumiem nekādā citā veidā nepiešķir tādas tiesības, kas nav piešķirtas ar šo regulu.

3.   Neatkarīgi no 2. punkta dalībvalstis atsevišķos gadījumos un saskaņā ar to valsts tiesību aktiem Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem savā teritorijā var atļaut:

| a) | sniegt neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus; |
| --- | --- |

a)

sniegt neatliekamās medicīniskās palīdzības pakalpojumus;

| b) | veikt neregulārus tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp punktiem tās teritorijā un trešā valstī kā daļu no pārvadājuma pakalpojuma ar sākumpunktu vai galamērķi Apvienotajā Karalistē tādā mērā, kā tas nepieciešams medicīnas aprīkojuma, vakcīnu un medikamentu pārvadāšanai, ar noteikumu, ka tie nav maskēti regulāri pārvadājumu pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

veikt neregulārus tikai kravas pārvadājumu pakalpojumus starp punktiem tās teritorijā un trešā valstī kā daļu no pārvadājuma pakalpojuma ar sākumpunktu vai galamērķi Apvienotajā Karalistē tādā mērā, kā tas nepieciešams medicīnas aprīkojuma, vakcīnu un medikamentu pārvadāšanai, ar noteikumu, ka tie nav maskēti regulāri pārvadājumu pakalpojumi.

5. pants

Kooperatīvie tirgvedības pasākumi

1.   Gaisa pārvadājumu pakalpojumus saskaņā ar 4. pantu var sniegt, piemērojot vienošanos par vietu rezervēšanas tālākpārdošanu vai kodu kopīgu izmantošanu šādā veidā:

| a) | Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var rīkoties kā komerciālais pārvadātājs kopā ar tādu apkalpojošo pārvadātāju, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai kopā ar tādas trešās valsts apkalpojošo gaisa pārvadātāju, kurai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir nepieciešamās satiksmes tiesības, kā arī tiesības tās pārvadātājiem īstenot minētās tiesības, pamatojoties uz attiecīgo pasākumu; |
| --- | --- |

a)

Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var rīkoties kā komerciālais pārvadātājs kopā ar tādu apkalpojošo pārvadātāju, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai kopā ar tādas trešās valsts apkalpojošo gaisa pārvadātāju, kurai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir nepieciešamās satiksmes tiesības, kā arī tiesības tās pārvadātājiem īstenot minētās tiesības, pamatojoties uz attiecīgo pasākumu;

| b) | Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var rīkoties kā apkalpojošais pārvadātājs kopā ar tādu komerciālo pārvadātāju, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai kopā ar tādas trešās valsts pārvadātāju, kas pārdod pārvadājumu pakalpojumus, kurai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir nepieciešamās tiesības veikt pārvadājumus noteiktā maršrutā, kā arī tiesības tās pārvadātājiem īstenot minētās tiesības, pamatojoties uz attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

b)

Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var rīkoties kā apkalpojošais pārvadātājs kopā ar tādu komerciālo pārvadātāju, kurš ir Savienības gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs, vai kopā ar tādas trešās valsts pārvadātāju, kas pārdod pārvadājumu pakalpojumus, kurai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem ir nepieciešamās tiesības veikt pārvadājumus noteiktā maršrutā, kā arī tiesības tās pārvadātājiem īstenot minētās tiesības, pamatojoties uz attiecīgo pasākumu.

2.   Tiesības, kas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem piešķirtas saskaņā ar 1. punktu, nekādā gadījumā netiek uzskatītas par tādām, kas trešās valsts gaisa pārvadātājiem piešķir citas tiesības nekā tās, ko tie izmanto saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem.

3.   Izmantojot vienošanos par vietu rezervēšanas tālākpārdošanu vai kopīgu kodu izmantošanu vai nu kā apkalpojošajam pārvadātājam, vai kā komerciālam pārvadātājam, nedrīkst rasties situācija, ka Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs īsteno tiesības, kas nav paredzētas 4. panta 1. punktā.

Tomēr šā punkta pirmo daļu nepiemēro tādā veidā, kas liedz Apvienotās Karalistes pārvadātājiem sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus starp jebkuriem diviem punktiem, no kuriem viens atrodas Savienības teritorijā un otrs atrodas trešā valstī, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | Apvienotās Karalistes pārvadātājs darbojas kā komerciāls pārvadātājs saskaņā ar vienošanos par vietu rezervēšanas tālākpārdošanu vai kodu kopīgu izmantošanu, kura noslēgta ar apkalpojošo pārvadātāju, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem gūst labumu no vajadzīgajām satiksmes tiesībām, kā arī no tiesībām īstenot minētās tiesības, pamatojoties uz attiecīgo pasākumu; |
| --- | --- |

a)

Apvienotās Karalistes pārvadātājs darbojas kā komerciāls pārvadātājs saskaņā ar vienošanos par vietu rezervēšanas tālākpārdošanu vai kodu kopīgu izmantošanu, kura noslēgta ar apkalpojošo pārvadātāju, kas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts vai attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem gūst labumu no vajadzīgajām satiksmes tiesībām, kā arī no tiesībām īstenot minētās tiesības, pamatojoties uz attiecīgo pasākumu;

| b) | attiecīgais gaisa pārvadājumu pakalpojums ir daļa no šā Apvienotās Karalistes pārvadātāja pārvadājuma starp punktu Apvienotās Karalistes teritorijā un attiecīgo punktu attiecīgās trešās valsts teritorijā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgais gaisa pārvadājumu pakalpojums ir daļa no šā Apvienotās Karalistes pārvadātāja pārvadājuma starp punktu Apvienotās Karalistes teritorijā un attiecīgo punktu attiecīgās trešās valsts teritorijā.

4.   Attiecīgās dalībvalstis prasa savām kompetentajām iestādēm apstiprināt šajā pantā minētos pasākumus, lai varētu pārbaudīt atbilstību šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un Savienības un valstu tiesību aktos noteiktajām piemērojamām prasībām, jo īpaši attiecībā uz drošumu un drošību.

6. pants

Gaisa kuģu noma

1.   Īstenojot 4. panta 1. punktā paredzētās tiesības, Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs var sniegt gaisa pārvadājumu pakalpojumus ar savu gaisa kuģi un visos šādos gadījumos:

| a) | izmantojot gaisa kuģi, ko bez apkalpes nomā no jebkura iznomātāja; |
| --- | --- |

a)

izmantojot gaisa kuģi, ko bez apkalpes nomā no jebkura iznomātāja;

| b) | izmantojot gaisa kuģi, ko ar apkalpi nomā no jebkura cita Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja; |
| --- | --- |

b)

izmantojot gaisa kuģi, ko ar apkalpi nomā no jebkura cita Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja;

| c) | izmantojot gaisa kuģi, ko ar apkalpi nomā no citas valsts, nevis Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, ar noteikumu, ka gaisa kuģi tiek nomāti tāpēc, ka nomniekam ir ārkārtas vajadzības, ar sezonālo kapacitāti saistītas vajadzības vai darbības grūtības, un nomas ilgums nepārsniedz laiku, kāds ir strikti nepieciešams šo vajadzību apmierināšanai vai šo grūtību pārvarēšanai. |
| --- | --- |

c)

izmantojot gaisa kuģi, ko ar apkalpi nomā no citas valsts, nevis Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, ar noteikumu, ka gaisa kuģi tiek nomāti tāpēc, ka nomniekam ir ārkārtas vajadzības, ar sezonālo kapacitāti saistītas vajadzības vai darbības grūtības, un nomas ilgums nepārsniedz laiku, kāds ir strikti nepieciešams šo vajadzību apmierināšanai vai šo grūtību pārvarēšanai.

2.   Attiecīgās dalībvalstis prasa savām kompetentajām iestādēm apstiprināt 1. punktā minētos pasākumus, lai varētu pārbaudīt atbilstību šajā pantā noteiktajiem nosacījumiem un piemērojamajām Savienības un valstu tiesību aktu prasībām, jo īpaši attiecībā uz drošumu un drošību.

7. pants

Tiesību līdzvērtība

1.   Komisija pārrauga tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķir Savienības gaisa pārvadātājiem, un to īstenošanas nosacījumus.

2.   Ja Komisija konstatē, ka tiesības, ko Apvienotā Karaliste piešķīrusi Savienības gaisa pārvadātājiem, de iure vai de facto nav līdzvērtīgas tām, kuras saskaņā ar šo regulu piešķirtas Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, vai ka minētās tiesības nav vienādi pieejamas visiem Savienības pārvadātājiem, tā, bez kavēšanās un lai atjaunotu līdzvērtību, pieņem īstenošanas aktus, lai:

| a) | noteiktu Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejamās maksimālās regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu kapacitātes ierobežojumus un pieprasītu dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas – gan esošās, gan no jauna piešķirtās; |
| --- | --- |

a)

noteiktu Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejamās maksimālās regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu kapacitātes ierobežojumus un pieprasītu dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas – gan esošās, gan no jauna piešķirtās;

| b) | pieprasītu dalībvalstīm atteikt, apturēt vai atsaukt minētās darbības atļaujas; vai |
| --- | --- |

b)

pieprasītu dalībvalstīm atteikt, apturēt vai atsaukt minētās darbības atļaujas; vai

| c) | noteiktu finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 14. panta 2. punktā. Tos pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru, ja tas nepieciešams nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos būtiska līdzvērtības trūkuma gadījumos šā punkta nolūkos. |
| --- | --- |

c)

noteiktu finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 14. panta 2. punktā. Tos pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru, ja tas nepieciešams nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos būtiska līdzvērtības trūkuma gadījumos šā punkta nolūkos.

8. pants

Godīga konkurence

1.   Komisija pārrauga nosacījumus, ar kādiem Savienības gaisa pārvadātāji un Savienības lidostas, konkurējot ar Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem un Apvienotās Karalistes lidostām, sniedz gaisa pārvadājumu pakalpojumus, uz kuriem attiecas šī regula.

2.   Ja tā konstatē, ka saistībā ar kādu no 3. punktā minētajām situācijām minētie nosacījumi ir ievērojami nelabvēlīgāki par tiem, kādi ir Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem, Komisija, bez kavēšanās un lai labotu minēto situāciju, pieņem īstenošanas aktus, lai:

| a) | noteiktu Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejamās maksimālās regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu kapacitātes ierobežojumus un pieprasītu dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas – gan esošās, gan no jauna piešķirtās; |
| --- | --- |

a)

noteiktu Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem pieejamās maksimālās regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu kapacitātes ierobežojumus un pieprasītu dalībvalstīm attiecīgi pielāgot Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas – gan esošās, gan no jauna piešķirtās;

| b) | pieprasītu dalībvalstīm atteikt, apturēt vai atsaukt minētās darbības atļaujas dažiem vai visiem Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem; vai |
| --- | --- |

b)

pieprasītu dalībvalstīm atteikt, apturēt vai atsaukt minētās darbības atļaujas dažiem vai visiem Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem; vai

| c) | noteiktu finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus.
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 14. panta 2. punktā. Tos pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru, ja tas nepieciešams nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kad ir apdraudēta Savienības gaisa pārvadātāju vienas vai vairāku darbību ekonomiskā dzīvotspēja. |
| --- | --- |

c)

noteiktu finansiālus pienākumus vai darbības ierobežojumus.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 14. panta 2. punktā. Tos pieņem saskaņā ar 14. panta 3. punktā minēto steidzamības procedūru, ja tas nepieciešams nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos gadījumos, kad ir apdraudēta Savienības gaisa pārvadātāju vienas vai vairāku darbību ekonomiskā dzīvotspēja.

3.   Šā panta 2. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar minētajā punktā izklāstītajiem nosacījumiem, lai labotu kādu no šādām situācijām:

| a) | Apvienotā Karaliste piešķir subsīdijas; |
| --- | --- |

a)

Apvienotā Karaliste piešķir subsīdijas;

| b) | Apvienotā Karaliste nav ieviesusi vai faktiski nepiemēro konkurences tiesību aktus; |
| --- | --- |

b)

Apvienotā Karaliste nav ieviesusi vai faktiski nepiemēro konkurences tiesību aktus;

| c) | Apvienotā Karaliste nav izveidojusi vai neuztur neatkarīgu konkurences iestādi; |
| --- | --- |

c)

Apvienotā Karaliste nav izveidojusi vai neuztur neatkarīgu konkurences iestādi;

| d) | Apvienotā Karaliste piemēro tādus darba ņēmēju aizsardzības, drošuma, drošības, vides vai pasažieru tiesību aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, zemāki par tiem, kurus piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

d)

Apvienotā Karaliste piemēro tādus darba ņēmēju aizsardzības, drošuma, drošības, vides vai pasažieru tiesību aizsardzības standartus, kas ir zemāki par tiem, kuri noteikti Savienības tiesību aktos, vai, ja Savienības tiesību aktos nav attiecīgu noteikumu, zemāki par tiem, kurus piemēro visas dalībvalstis, vai, jebkurā gadījumā, zemāki par attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem;

| e) | jebkāda veida diskriminācija pret Savienības gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

e)

jebkāda veida diskriminācija pret Savienības gaisa pārvadātājiem.

4.   Piemērojot 1. punktu, Komisija var pieprasīt informāciju no Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem vai Apvienotās Karalistes lidostām. Ja Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes, Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājs vai Apvienotās Karalistes lidosta nesniedz pieprasīto informāciju samērīgā termiņā, ko noteikusi Komisija, vai sniedz nepilnīgu informāciju, Komisija var rīkoties saskaņā ar 2. punktu.

5.   Jautājumiem, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā, nepiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/712 (7).

9. pants

Darbības atļauja

1.   Neskarot Savienības un valstu tiesību aktus aviācijas drošuma jomā, Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem ir jāsaņem darbības atļauja no katras dalībvalsts, kurā tie vēlas darboties, lai īstenotu tiesības, kas tiem piešķirtas saskaņā ar 4. pantu.

2.   Saņemot pieteikumu no Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļaujas saņemšanai, attiecīgā dalībvalsts bez liekas kavēšanās piešķir atbilstošu darbības atļauju, ar noteikumu, ka:

| a) | Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājam, kas iesniedz pieteikumu, ir derīga darbības licence saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

a)

Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājam, kas iesniedz pieteikumu, ir derīga darbības licence saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem; un

| b) | pār Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju, kas iesniedz pieteikumu, Apvienotā Karaliste īsteno un uztur faktisku regulatīvo kontroli, kompetentā iestāde ir skaidri norādīta un Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājam ir minētās iestādes izsniegta gaisa kuģa ekspluatanta apliecība. |
| --- | --- |

b)

pār Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju, kas iesniedz pieteikumu, Apvienotā Karaliste īsteno un uztur faktisku regulatīvo kontroli, kompetentā iestāde ir skaidri norādīta un Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājam ir minētās iestādes izsniegta gaisa kuģa ekspluatanta apliecība.

3.   Neskarot vajadzību paredzēt pietiekami daudz laika nepieciešamo novērtējumu veikšanai, Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātājiem savus pieteikumus darbības atļaujas saņemšanai ir tiesības iesniegt no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Dalībvalstis ir pilnvarotas apstiprināt minētos pieteikumus no minētās dienas, ja ir izpildīti šāda apstiprinājuma nosacījumi. Tomēr tādējādi piešķirtās atļaujas stājas spēkā ne agrāk kā šīs regulas piemērošanas pirmajā dienā, kā minēts 15. panta 2. punkta pirmajā daļā.

10. pants

Darbības plāni, programmas un grafiki

1.   Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji iesniedz katras attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm apstiprināšanai gaisa pārvadājumu pakalpojumu darbības plānus, programmas un grafikus. Šādu iesniegšanu veic vismaz 30 dienas pirms darbības sākšanas. Iesniegšanu attiecībā uz gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu, ko paredzēts veikt 2021. gada janvārī, veic agrākā iespējamā dienā pirms darbību uzsākšanas.

2.   Ievērojot 9. pantu, darbības plānus, programmas un grafikus IATA sezonai, kurā iekrīt šīs regulas piemērošanas pirmā diena, kā minēts 15. panta 2. punkta pirmajā daļā, un darbības plānus, programmas un grafikus pirmajai sezonai pēc tās var iesniegt un apstiprināt pirms minētās dienas.

3.   Šī regula neliedz dalībvalstīm izdot atļaujas regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kurus Savienības gaisa pārvadātāji sniedz, īstenojot Apvienotās Karalistes piešķirtās tiesības. Izdodot minētās atļaujas, dalībvalstis nediskriminē Savienības gaisa pārvadātājus.

11. pants

Atļaujas atteikšana, atsaukšana, apturēšana un ierobežošana

1.   Dalībvalstis atsaka vai attiecīgi atsauc vai aptur Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju, ja:

| a) | gaisa pārvadātājs nav uzskatāms par Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju saskaņā ar šo regulu; vai |
| --- | --- |

a)

gaisa pārvadātājs nav uzskatāms par Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju saskaņā ar šo regulu; vai

| b) | netiek izpildīti 9. panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

netiek izpildīti 9. panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

2.   Dalībvalstis atsaka, atsauc, aptur vai ierobežo Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju vai izvirza nosacījumus attiecībā uz šo atļauju, vai ierobežo gaisa pārvadātāja darbību vai izvirza nosacījumus attiecībā uz šo darbību jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | nav izpildītas piemērojamās drošuma un drošības prasības; |
| --- | --- |

a)

nav izpildītas piemērojamās drošuma un drošības prasības;

| b) | nav izpildītas piemērojamās prasības, kas attiecas uz gaisa pārvadājumos iesaistīto gaisa kuģu uzņemšanu, ekspluatāciju attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai izlidošanu no tās; |
| --- | --- |

b)

nav izpildītas piemērojamās prasības, kas attiecas uz gaisa pārvadājumos iesaistīto gaisa kuģu uzņemšanu, ekspluatāciju attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai izlidošanu no tās;

| c) | nav izpildītas piemērojamās prasības, kas attiecas uz pasažieru, apkalpes, bagāžas, kravas un/vai pasta sūtījumu uzņemšanu gaisa kuģī, ekspluatāciju attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai izlidošanu no tās (tostarp noteikumi, kas attiecas uz ieceļošanu vai ievešanu, formalitāšu kārtošanu, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai – pasta sūtījumu gadījumā – pasta noteikumi). |
| --- | --- |

c)

nav izpildītas piemērojamās prasības, kas attiecas uz pasažieru, apkalpes, bagāžas, kravas un/vai pasta sūtījumu uzņemšanu gaisa kuģī, ekspluatāciju attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai izlidošanu no tās (tostarp noteikumi, kas attiecas uz ieceļošanu vai ievešanu, formalitāšu kārtošanu, imigrāciju, pasēm, muitu un karantīnu vai – pasta sūtījumu gadījumā – pasta noteikumi).

3.   Dalībvalstis atsaka, atsauc, aptur vai ierobežo Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāju darbības atļaujas vai izvirza nosacījumus attiecībā uz šīm atļaujām, vai ierobežo gaisa pārvadātāju darbību vai izvirza nosacījumus attiecībā uz šo darbību, ja Komisija tām to pieprasa saskaņā ar 7. vai 8. pantu.

4.   Dalībvalstis bez liekas kavēšanās informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem lēmumiem atteikt vai atsaukt Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāja darbības atļauju saskaņā ar 1. un 2. punktu.

12. pants

Sertifikāti un licences

Lidojumderīguma sertifikātus, kompetences sertifikātus un licences, ko izdevusi vai par derīgām atzinusi Apvienotā Karaliste un kas joprojām ir spēkā, dalībvalstis atzīst par derīgiem dokumentiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai, ko saskaņā ar šo regulu veic Apvienotās Karalistes gaisa pārvadātāji, ar nosacījumu, ka šādi sertifikāti vai licences ir izdoti vai atzīti par derīgiem saskaņā ar un atbilstīgi vismaz attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kas noteikti saskaņā ar Čikāgas konvenciju.

13. pants

Apspriešanās un sadarbība

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā apspriežas un sadarbojas ar Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu.

2.   Dalībvalstis pēc pieprasījuma bez liekas kavēšanās sniedz Komisijai visu informāciju, kas iegūta saskaņā ar šā panta 1. punktu, vai jebkādu citu informāciju, kas ir būtiska 7. un 8. panta īstenošanai.

14. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

15. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no nākamās dienas pēc dienas, no kuras saskaņā ar Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nepiemēro.

Tomēr 9. panta 3. punktu un 10. panta 2. punktu piemēro no dienas, kad stājas spēkā šī regula.

3.   Šo regulu nepiemēro, ja līdz 2. punkta pirmajā daļā minētajai dienai ir stājies spēkā vai attiecīgā gadījumā tiek provizoriski piemērots nolīgums ar Apvienoto Karalisti, kas visaptveroši reglamentē gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu un kura dalībniece ir Savienība.

4.   Šo regulu beidz piemērot agrākajā no šādiem datumiem:

| a) | 2021. gada 30. jūnijā; |
| --- | --- |

a)

2021. gada 30. jūnijā;

| b) | dienā, kad stājas spēkā 3. punktā minētais nolīgums, vai attiecīgā gadījumā dienā, no kuras to provizoriski piemēro. |
| --- | --- |

b)

dienā, kad stājas spēkā 3. punktā minētais nolīgums, vai attiecīgā gadījumā dienā, no kuras to provizoriski piemēro.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/266 (2020. gada 25. februāris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerības nolīgumu (OV L 58, 27.2.2020., 53. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1008/2008 (2008. gada 24. septembris) par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/712 (2019. gada 17. aprīlis) par konkurences aizsardzību gaisa transportā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 868/2004 (OV L 123, 10.5.2019., 4. lpp.).

7

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/97

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2226

(2020. gada 23. decembris)

par konkrētiem aviācijas drošības aspektiem sakarā ar to, ka beidzas pārejas periods, kas paredzēts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (2) noslēdza Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“Izstāšanās līgums”), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods (“pārejas periods”), kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (Apvienotā Karaliste) un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības, beidzas 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (2) noslēdza Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (3) (“Izstāšanās līgums”), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā paredzētais pārejas periods (“pārejas periods”), kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei (Apvienotā Karaliste) un tās teritorijā turpina piemērot Savienības tiesības, beidzas 2020. gada 31. decembrī.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1139 (4) galvenais mērķis ir izveidot un uzturēt vienādi augstu aviācijas drošības līmeni Savienībā. Šim nolūkam ir izveidota sertifikātu sistēma dažādām aviācijas darbībām, lai sasniegtu vajadzīgo drošības līmeni un nodrošinātu vajadzīgās pārbaudes un izsniegto sertifikātu savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1139 (4) galvenais mērķis ir izveidot un uzturēt vienādi augstu aviācijas drošības līmeni Savienībā. Šim nolūkam ir izveidota sertifikātu sistēma dažādām aviācijas darbībām, lai sasniegtu vajadzīgo drošības līmeni un nodrošinātu vajadzīgās pārbaudes un izsniegto sertifikātu savstarpēju atzīšanu.

| (3) | Aviācijas drošības jomā sekas, kas saistītas ar pārejas perioda beigšanos, attiecībā uz sertifikātiem un apstiprinājumiem, ja nav nolīguma, ar kuru būtu noteiktas jaunas aviācijas drošības attiecības starp Savienību un Apvienoto Karalisti, daudzas ieinteresētās personas var risināt, izmantojot dažādus pasākumus. Minētie pasākumi ietver Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (“Aģentūra”) izdota sertifikāta nodošanu kādas dalībvalsts civilās aviācijas iestādei pirms pārejas perioda beigām un tā piemērošanu no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(3)

Aviācijas drošības jomā sekas, kas saistītas ar pārejas perioda beigšanos, attiecībā uz sertifikātiem un apstiprinājumiem, ja nav nolīguma, ar kuru būtu noteiktas jaunas aviācijas drošības attiecības starp Savienību un Apvienoto Karalisti, daudzas ieinteresētās personas var risināt, izmantojot dažādus pasākumus. Minētie pasākumi ietver Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūras (“Aģentūra”) izdota sertifikāta nodošanu kādas dalībvalsts civilās aviācijas iestādei pirms pārejas perioda beigām un tā piemērošanu no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām.

| (4) | Tomēr attiecībā uz dažiem sertifikātiem jāievieš īpaši pasākumi, lai novērstu ar pārejas perioda beigšanos saistītās sekas. Tas jo īpaši attiecas uz projektu sertifikātiem, kurus Aģentūra pirms pārejas perioda beigām izdevusi tām projektēšanas organizācijām, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē, vai kurus izdevušas šādas Aģentūras apstiprinātas projektēšanas organizācijas. Līdz minētajai dienai Aģentūra Apvienotās Karalistes vārdā veica projekta valsts funkcijas un uzdevumus saskaņā ar Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju un tās pielikumiem, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1139 77. panta 1. punktā. Pēc pārejas perioda beigām projekta valsts funkcijas un uzdevumus attiecībā uz Apvienoto Karalisti uzņemsies Apvienotās Karalistes Civilās aviācijas iestāde. Lai minētās pārmaiņas risinātu, Apvienotā Karaliste ir pieņēmusi tiesību aktus, kas ļauj uzskatīt, ka projektu sertifikāti, kas izdoti pirms pārejas perioda, ir izdoti saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un ir spēkā no pārejas perioda beigām. |
| --- | --- |

(4)

Tomēr attiecībā uz dažiem sertifikātiem jāievieš īpaši pasākumi, lai novērstu ar pārejas perioda beigšanos saistītās sekas. Tas jo īpaši attiecas uz projektu sertifikātiem, kurus Aģentūra pirms pārejas perioda beigām izdevusi tām projektēšanas organizācijām, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē, vai kurus izdevušas šādas Aģentūras apstiprinātas projektēšanas organizācijas. Līdz minētajai dienai Aģentūra Apvienotās Karalistes vārdā veica projekta valsts funkcijas un uzdevumus saskaņā ar Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju un tās pielikumiem, kā paredzēts Regulas (ES) 2018/1139 77. panta 1. punktā. Pēc pārejas perioda beigām projekta valsts funkcijas un uzdevumus attiecībā uz Apvienoto Karalisti uzņemsies Apvienotās Karalistes Civilās aviācijas iestāde. Lai minētās pārmaiņas risinātu, Apvienotā Karaliste ir pieņēmusi tiesību aktus, kas ļauj uzskatīt, ka projektu sertifikāti, kas izdoti pirms pārejas perioda, ir izdoti saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un ir spēkā no pārejas perioda beigām.

| (5) | Savienībai jāveic īpaši pasākumi, kas nodrošinātu, ka uz projektiem, uz kuriem attiecās šādi projektu sertifikāti, pēc pārejas perioda beigām turpina attiekties projektu sertifikāti, ko reglamentē Regula (ES) 2018/1139, ciktāl tas attiecas uz Savienībā reģistrētiem gaisa kuģiem. Ar īpašajiem pasākumiem attiecīgajiem gaisa kuģu ekspluatantiem tiktu atļauts turpināt izmantot attiecīgos ražojumus. Tādēļ ir jāparedz – tiek uzskatīts, ka Aģentūra vai attiecīgā gadījumā tās apstiprinātas projektēšanas organizācijas ir izdevušas projektu sertifikātus, kuri attiecas uz minētajiem projektiem, sākot no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām. Regulā (ES) 2018/1139 un attiecīgajos Komisijas tiesību aktos ir paredzēti šādi projektu sertifikāti, kas izdoti, pamatojoties uz to, ka attiecīgais gaisa kuģis ir reģistrēts dalībvalstī, lai gan projekta valsts ir trešā valsts. |
| --- | --- |

(5)

Savienībai jāveic īpaši pasākumi, kas nodrošinātu, ka uz projektiem, uz kuriem attiecās šādi projektu sertifikāti, pēc pārejas perioda beigām turpina attiekties projektu sertifikāti, ko reglamentē Regula (ES) 2018/1139, ciktāl tas attiecas uz Savienībā reģistrētiem gaisa kuģiem. Ar īpašajiem pasākumiem attiecīgajiem gaisa kuģu ekspluatantiem tiktu atļauts turpināt izmantot attiecīgos ražojumus. Tādēļ ir jāparedz – tiek uzskatīts, ka Aģentūra vai attiecīgā gadījumā tās apstiprinātas projektēšanas organizācijas ir izdevušas projektu sertifikātus, kuri attiecas uz minētajiem projektiem, sākot no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām. Regulā (ES) 2018/1139 un attiecīgajos Komisijas tiesību aktos ir paredzēti šādi projektu sertifikāti, kas izdoti, pamatojoties uz to, ka attiecīgais gaisa kuģis ir reģistrēts dalībvalstī, lai gan projekta valsts ir trešā valsts.

| (6) | Ir jāprecizē, ka minētajiem projektu sertifikātiem ir piemērojami attiecīgie noteikumi, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/1139 un attiecīgajos deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu vai Regulu (EK) Nr. 216/2008 (5), jo īpaši noteikumi, kas piemērojami projektu sertificēšanai un obligātajai informācijai par lidojumderīguma uzturēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Ir jāprecizē, ka minētajiem projektu sertifikātiem ir piemērojami attiecīgie noteikumi, kas izklāstīti Regulā (ES) 2018/1139 un attiecīgajos deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu vai Regulu (EK) Nr. 216/2008 (5), jo īpaši noteikumi, kas piemērojami projektu sertificēšanai un obligātajai informācijai par lidojumderīguma uzturēšanu.

| (7) | Ņemot vērā steidzamību, kas izriet no pārejas perioda beigām, tiek uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā steidzamību, kas izriet no pārejas perioda beigām, tiek uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (8) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzturēt vienādi augstu aviācijas drošības līmeni Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, uzturēt vienādi augstu aviācijas drošības līmeni Savienībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (9) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā vai netiek provizoriski piemērots nolīgums starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti par civilās aviācijas drošības jautājumiem saistībā ar projektu sertifikātiem, uz kuriem attiecas šī regula, |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc pārejas perioda beigām, ja vien līdz minētajai dienai nav stājies spēkā vai netiek provizoriski piemērots nolīgums starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti par civilās aviācijas drošības jautājumiem saistībā ar projektu sertifikātiem, uz kuriem attiecas šī regula,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu paredz īpašus noteikumus, ņemot vērā pārejas perioda beigas, attiecībā uz konkrētiem aviācijas drošības sertifikātiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 216/2008 vai Regulu (ES) 2018/1139 izsniegti fiziskām un juridiskām personām, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē.

2.   Šo regulu piemēro pielikumā norādītajiem projektu sertifikātiem, kuri ir derīgi iepriekšējā dienā pirms šīs regulas piemērošanas dienas un kurus fiziskām vai juridiskām personām, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē, ir izsniegusi Aģentūra vai tāda projektēšanas organizācija, kuras galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Apvienotajā Karalistē.

3.   Šo regulu piemēro tikai Savienībā reģistrētiem gaisa kuģiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro attiecīgās definīcijas, kas sniegtas Regulā (ES) 2018/1139 un deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un Regulu (EK) Nr. 216/2008.

3. pants

Sertifikātu derīgums

Tiek uzskatīts, ka 1. panta 2. punktā minētos projektu sertifikātus no 5. panta 2. punktā minētās dienas ir izdevusi:

| 1) | Aģentūra – attiecībā uz 1. panta 2. punktā minētajiem sertifikātiem, kurus izdevusi Aģentūra; |
| --- | --- |

1)

Aģentūra – attiecībā uz 1. panta 2. punktā minētajiem sertifikātiem, kurus izdevusi Aģentūra;

| 2) | Aģentūras apstiprināta organizācija – attiecībā uz 1. panta 2. punktā minētajiem sertifikātiem, kurus izdevusi Aģentūras apstiprināta projektēšanas organizācija. |
| --- | --- |

2)

Aģentūras apstiprināta organizācija – attiecībā uz 1. panta 2. punktā minētajiem sertifikātiem, kurus izdevusi Aģentūras apstiprināta projektēšanas organizācija.

4. pants

Noteikumi un pienākumi attiecībā uz sertifikātiem, kurus reglamentē 3. pants

1.   Uz sertifikātiem, kurus reglamentē šīs regulas 3. pants, attiecas noteikumi, kas tiem piemērojami saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1139 un attiecīgajiem deleģētajiem un īstenošanas aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu vai Regulu (EK) Nr. 216/2008, jo īpaši ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 748/2012 (6).

2.   Attiecībā uz struktūrām, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir kādā trešā valstī, Aģentūrai ir pilnvaras, kas noteiktas Regulā (ES) 2018/1139 un attiecīgajos deleģētajos un īstenošanas aktos, kuri pieņemti saskaņā ar minēto regulu un Regulu (EK) Nr. 216/2008.

5. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šo regulu piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad, ievērojot Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu, Apvienotajai Karalistei un Apvienotajā Karalistē vairs nepiemēro Savienības tiesības.

3.   Šo regulu nepiemēro, ja līdz šā panta 2. punktā minētajai dienai ir stājies spēkā vai, attiecīgā gadījumā, tiek provizoriski piemērots nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti, kas reglamentē civilās aviācijas drošības jautājumus saistībā ar šīs regulas 1. panta 2. punktā minētajiem projektu sertifikātiem.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020, 1. lpp.).

2

(3)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008 (2008. gada 20. februāris) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (ES) Nr. 748/2012 (2012. gada 3. augusts), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (OV L 224, 21.8.2012., 1. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

REGULAS 1. PANTĀ MINĒTO SERTIFIKĀTU SARAKSTS

| 1. | Komisijas Regula (ES) Nr. 748/2012 (1), I pielikums, 21. daļa, A iedaļa, B apakšiedaļa (Tipa sertifikāti un ierobežotie tipa sertifikāti) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Regula (ES) Nr. 748/2012, I pielikums, 21. daļa, A iedaļa, D apakšiedaļa (Izmaiņas tipa sertifikātos un ierobežotos tipa sertifikātos) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Regula (ES) Nr. 748/2012, I pielikums, 21. daļa, A iedaļa, E apakšiedaļa (Papildu tipa sertifikāti) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Regula (ES) Nr. 748/2012, I pielikums, 21. daļa, A iedaļa, M apakšiedaļa (Remonti) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regula (ES) Nr. 748/2012, I pielikums, 21. daļa, A iedaļa, O apakšiedaļa (Eiropas tehnisko standartu prasību atļaujas) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisijas Regula (ES) Nr. 748/2012, I pielikums, 21. daļa, A iedaļa, J apakšiedaļa (Projektēšanas organizācijas apstiprinājums) |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Komisijas Regula (ES) Nr. 748/2012 (2012. gada 3. augusts), ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (OV L 224, 21.8.2012., 1. lpp.).

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/102

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2020/2227

(2020. gada 23. decembris),

ar ko groza Regulu (ES) 2017/2403 attiecībā uz Savienības zvejas kuģu zvejas atļaujām Apvienotās Karalistes ūdeņos un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbībām Savienības ūdeņos

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | 2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. |
| --- | --- |

(1)

2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties.

| (2) | Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) paredzēta kārtība, kādā Savienības tiesību noteikumus Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro pēc dienas, kad Līgumi Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojami. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu kopējā zivsaimniecības politika (KZP) Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā tiek piemērota pārejas periodā, un 2020. gada 31. decembrī tās piemērošana tiks izbeigta. |
| --- | --- |

(2)

Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”) paredzēta kārtība, kādā Savienības tiesību noteikumus Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā piemēro pēc dienas, kad Līgumi Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojami. Saskaņā ar Izstāšanās līgumu kopējā zivsaimniecības politika (KZP) Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā tiek piemērota pārejas periodā, un 2020. gada 31. decembrī tās piemērošana tiks izbeigta.

| (3) | Kad KZP Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nebūs piemērojama, Apvienotās Karalistes ūdeņi (teritoriālā jūra un tai piegulošā ekskluzīvā ekonomikas zona) vairs nebūs Savienības ūdeņu daļa. Tātad, ja starp Savienību un Apvienoto Karalisti nebūs nolīguma ar noteikumiem par zvejniecību, pastāv risks, ka Savienības un Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem nebūs iespējams pilnībā izmantot zvejas iespējas, kas varētu būt darītas pieejamas 2021. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Kad KZP Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nebūs piemērojama, Apvienotās Karalistes ūdeņi (teritoriālā jūra un tai piegulošā ekskluzīvā ekonomikas zona) vairs nebūs Savienības ūdeņu daļa. Tātad, ja starp Savienību un Apvienoto Karalisti nebūs nolīguma ar noteikumiem par zvejniecību, pastāv risks, ka Savienības un Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem nebūs iespējams pilnībā izmantot zvejas iespējas, kas varētu būt darītas pieejamas 2021. gadā.

| (4) | Tiecoties nodrošināt zvejniecības ilgtspēju un ņemot vērā zvejniecības nozīmi daudzu Savienības un Apvienotās Karalistes kopienu iztikā, būtu jāsaglabā iespēja paredzēt kārtību, kādā pēc 2020. gada 31. decembra turpināma Savienības un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu savstarpējā piekļuve Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņiem. Šīs regulas mērķis ir izveidot atbilstošu tiesisko regulējumu šādai savstarpējai piekļuvei. |
| --- | --- |

(4)

Tiecoties nodrošināt zvejniecības ilgtspēju un ņemot vērā zvejniecības nozīmi daudzu Savienības un Apvienotās Karalistes kopienu iztikā, būtu jāsaglabā iespēja paredzēt kārtību, kādā pēc 2020. gada 31. decembra turpināma Savienības un Apvienotās Karalistes zvejas kuģu savstarpējā piekļuve Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņiem. Šīs regulas mērķis ir izveidot atbilstošu tiesisko regulējumu šādai savstarpējai piekļuvei.

| (5) | Šīs regulas teritoriālā darbības joma un jebkura atsauce uz Apvienoto Karalisti neietver Gibraltāru. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas teritoriālā darbības joma un jebkura atsauce uz Apvienoto Karalisti neietver Gibraltāru.

| (6) | 2021. gada zvejas iespējas Savienībai un Apvienotajai Karalistei jānosaka, pilnībā ievērojot prasības, kas noteiktas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (3) 61. un 62. pantā. Lai nodrošinātu dzīvo jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu un stabilitāti Savienības ūdeņos un Apvienotās Karalistes ūdeņos, dalībvalstīm un Apvienotajai Karalistei iedalītās kvotas un to daļas jānosaka saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem Savienības un Apvienotās Karalistes tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(6)

2021. gada zvejas iespējas Savienībai un Apvienotajai Karalistei jānosaka, pilnībā ievērojot prasības, kas noteiktas Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (3) 61. un 62. pantā. Lai nodrošinātu dzīvo jūras resursu ilgtspējīgu izmantošanu un stabilitāti Savienības ūdeņos un Apvienotās Karalistes ūdeņos, dalībvalstīm un Apvienotajai Karalistei iedalītās kvotas un to daļas jānosaka saskaņā ar attiecīgajiem piemērojamiem Savienības un Apvienotās Karalistes tiesību aktiem.

| (7) | Ņemot vērā sen iedibinātos Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas modeļus Savienības ūdeņos un otrādi un lai panāktu savstarpēju piekļuvi ūdeņiem, Savienībai būtu jāparedz mehānisms, kurš ar atļauju palīdzību dod Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem piekļuvi Savienības ūdeņiem, lai tie varētu apgūt kvotu daļas, kas tiks iedalītas Apvienotajai Karalistei, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro Savienības zvejas kuģiem. Šādas zvejas atļaujas būtu jāpiešķir tikai tad, ja (un tādā apjomā, kādā) Apvienotā Karaliste turpina dot Savienības zvejas kuģiem atļaujas turpināt zveju Apvienotās Karalistes ūdeņos. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā sen iedibinātos Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas modeļus Savienības ūdeņos un otrādi un lai panāktu savstarpēju piekļuvi ūdeņiem, Savienībai būtu jāparedz mehānisms, kurš ar atļauju palīdzību dod Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem piekļuvi Savienības ūdeņiem, lai tie varētu apgūt kvotu daļas, kas tiks iedalītas Apvienotajai Karalistei, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro Savienības zvejas kuģiem. Šādas zvejas atļaujas būtu jāpiešķir tikai tad, ja (un tādā apjomā, kādā) Apvienotā Karaliste turpina dot Savienības zvejas kuģiem atļaujas turpināt zveju Apvienotās Karalistes ūdeņos.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (4) ir paredzēti noteikumi par zvejas atļauju izdošanu zvejas kuģiem, kas darbojas trešās valsts suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, vai trešās valsts zvejas kuģiem, kas veic zvejas darbības Savienības ūdeņos, un par šādu atļauju pārvaldību. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (4) ir paredzēti noteikumi par zvejas atļauju izdošanu zvejas kuģiem, kas darbojas trešās valsts suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos, vai trešās valsts zvejas kuģiem, kas veic zvejas darbības Savienības ūdeņos, un par šādu atļauju pārvaldību.

| (9) | Regulā (ES) 2017/2403 ir paredzēti noteikumi attiecībā uz zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic trešās valsts ūdeņos nesaistīti ar nolīgumu, un noteikts, ka karoga dalībvalsts var piešķirt tiešas atļaujas, kā arī paredzēti šādu atļauju piešķiršanas nosacījumi un procedūras. Ņemot vērā to Savienības zvejas kuģu skaitu, kas veic zvejas darbības Apvienotās Karalistes ūdeņos, gadījumā, ja starp Savienību un Apvienoto Karalisti nebūs nolīguma ar noteikumiem par zvejniecību, minētie nosacījumi un procedūras izraisītu ievērojamu kavēšanos un palielinātu administratīvo slogu. Tāpēc ir jāparedz īpaši nosacījumi un procedūras, kas atvieglotu Apvienotās Karalistes atļauju izdošanu Savienības zvejas kuģiem zvejas darbību veikšanai Apvienotās Karalistes ūdeņos. |
| --- | --- |

(9)

Regulā (ES) 2017/2403 ir paredzēti noteikumi attiecībā uz zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic trešās valsts ūdeņos nesaistīti ar nolīgumu, un noteikts, ka karoga dalībvalsts var piešķirt tiešas atļaujas, kā arī paredzēti šādu atļauju piešķiršanas nosacījumi un procedūras. Ņemot vērā to Savienības zvejas kuģu skaitu, kas veic zvejas darbības Apvienotās Karalistes ūdeņos, gadījumā, ja starp Savienību un Apvienoto Karalisti nebūs nolīguma ar noteikumiem par zvejniecību, minētie nosacījumi un procedūras izraisītu ievērojamu kavēšanos un palielinātu administratīvo slogu. Tāpēc ir jāparedz īpaši nosacījumi un procedūras, kas atvieglotu Apvienotās Karalistes atļauju izdošanu Savienības zvejas kuģiem zvejas darbību veikšanai Apvienotās Karalistes ūdeņos.

| (10) | Ir jāatkāpjas no noteikumiem, ko piemēro trešo valstu zvejas kuģiem, un jāparedz īpaši nosacījumi un procedūras, kas Savienībai ļauj Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem izdot atļaujas zvejas darbību veikšanai Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(10)

Ir jāatkāpjas no noteikumiem, ko piemēro trešo valstu zvejas kuģiem, un jāparedz īpaši nosacījumi un procedūras, kas Savienībai ļauj Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem izdot atļaujas zvejas darbību veikšanai Savienības ūdeņos.

| (11) | Tāpēc Regula (ES) 2017/2403 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Tāpēc Regula (ES) 2017/2403 būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Izstāšanās līgumā paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī. Ja starp Savienību un Apvienoto Karalisti netiks noslēgts nolīgums ar noteikumiem par zvejniecību, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc tam, kad, ievērojot Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu, Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojamas. Kā ārkārtas pasākums tā būtu jāpiemēro līdz agrākajam no šādiem datumiem: 2021. gada 31. decembris vai diena, kad stājas spēkā vai kļūst provizoriski piemērojams nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti ar noteikumiem par zvejniecību. |
| --- | --- |

(12)

Izstāšanās līgumā paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī. Ja starp Savienību un Apvienoto Karalisti netiks noslēgts nolīgums ar noteikumiem par zvejniecību, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc tam, kad, ievērojot Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu, Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojamas. Kā ārkārtas pasākums tā būtu jāpiemēro līdz agrākajam no šādiem datumiem: 2021. gada 31. decembris vai diena, kad stājas spēkā vai kļūst provizoriski piemērojams nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti ar noteikumiem par zvejniecību.

| (13) | Ņemot vērā to, ka šī regula ir jāpieņem pirms dienas, kad, ievērojot Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu, Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojamas, un to, ka vēlākais līdz minētajai dienai ir jāparedz procedūras, ar kurām uz savstarpīguma pamata atļauj veikt ilgtspējīgas zvejas darbības Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos, lai nepieļautu zvejas darbību pēkšņu pārtraukšanu, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu no astoņu nedēļu perioda, kas minēts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka šī regula ir jāpieņem pirms dienas, kad, ievērojot Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu, Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojamas, un to, ka vēlākais līdz minētajai dienai ir jāparedz procedūras, ar kurām uz savstarpīguma pamata atļauj veikt ilgtspējīgas zvejas darbības Apvienotās Karalistes un Savienības ūdeņos, lai nepieļautu zvejas darbību pēkšņu pārtraukšanu, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu no astoņu nedēļu perioda, kas minēts LES, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā.

| (14) | Lai gan Savienības, gan Apvienotās Karalistes operatori varētu turpināt zvejot, zvejas atļaujas zvejas darbību veikšanai Savienības ūdeņos Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem būtu jāpiešķir tikai tad, ja un ciktāl Komisija konstatē, ka Apvienotā Karaliste Savienības zvejas kuģiem piešķir piekļuves tiesības zvejas darbību veikšanai Apvienotās Karalistes ūdeņos uz savstarpīguma pamata, |
| --- | --- |

(14)

Lai gan Savienības, gan Apvienotās Karalistes operatori varētu turpināt zvejot, zvejas atļaujas zvejas darbību veikšanai Savienības ūdeņos Apvienotās Karalistes zvejas kuģiem būtu jāpiešķir tikai tad, ja un ciktāl Komisija konstatē, ka Apvienotā Karaliste Savienības zvejas kuģiem piešķir piekļuves tiesības zvejas darbību veikšanai Apvienotās Karalistes ūdeņos uz savstarpīguma pamata,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2017/2403

Regulu (ES) 2017/2403 groza šādi:

| 1) | II sadaļas II nodaļā pievieno šādu iedaļu:


  “
  4. Iedaļa




  Savienības zvejas kuģu zvejas darbības apvienotās karalistes ūdeņos




  18.a pants
  Darbības joma
  Atkāpjoties no 3. iedaļas, šo iedaļu piemēro zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic Apvienotās Karalistes ūdeņos.


  18.b pants
  Definīcija
  Šajā iedaļā “Apvienotās Karalistes ūdeņi” ir Apvienotās Karalistes suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi, kas ir noteikti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.


  18.c pants
  Apvienotās Karalistes zvejas atļaujas saņemšanas procedūra

  1.   Karoga dalībvalsts, kas ir pārbaudījusi, ka 5. pantā minētie nosacījumi ir izpildīti, nosūta Komisijai attiecīgo pieteikumu vai sarakstu ar pieteikumiem uz Apvienotās Karalistes zvejas atļauju.


  2.   Katrā pieteikumā vai pieteikumu sarakstā atbilstoši noteiktajam formātam iekļauj informāciju, ko Apvienotā Karaliste pieprasījusi zvejas atļaujas izdošanai un ko Apvienotā Karaliste paziņojusi Komisijai.


  3.   Komisija dalībvalstīm sniedz informāciju par 2. punktā minēto informāciju un formātu. Komisija var nosūtīt karoga dalībvalstij pieprasījumu par jebkādu papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību 1. un 2. punktā minētajiem nosacījumiem.


  4.   Ja, saņēmusi pieteikumu vai jebkādu papildu informāciju, kas pieprasīta, ievērojot 3. punktu, Komisija konstatē, ka 1. un 2. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, tā nekavējoties pārsūta pieteikumu Apvienotajai Karalistei.


  5.   Tiklīdz Apvienotā Karaliste informē Komisiju, ka tā ir nolēmusi Savienības zvejas kuģim izdot vai atteikt zvejas atļauju, Komisija par to tūlīt informē karoga dalībvalsti.


  6.   Karoga dalībvalsts zvejas atļauju attiecībā uz zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos var izdot tikai pēc tam, kad tā ir informēta, ka Apvienotā Karaliste ir nolēmusi izdot atļauju attiecīgajam Savienības zvejas kuģim.


  7.   Zvejas darbības nesāk, kamēr karoga dalībvalsts un Apvienotā Karaliste nav izdevušas zvejas atļauju.


  8.   Ja Apvienotā Karaliste informē Komisiju, ka tā ir nolēmusi Savienības zvejas kuģim apturēt vai anulēt zvejas atļauju, Komisija par to nekavējoties informē karoga dalībvalsti. Minētā dalībvalsts attiecīgi aptur vai anulē tās zvejas atļauju attiecībā uz zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos.


  9.   Ja Apvienotā Karaliste tieši informē karoga dalībvalsti, ka tā ir nolēmusi Savienības zvejas kuģim izdot, atteikt, apturēt vai anulēt zvejas atļauju, karoga dalībvalsts par to nekavējoties informē Komisiju. Minētā dalībvalsts attiecīgi aptur vai anulē tās zvejas atļauju attiecībā uz zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos.



  18.d pants
  Uzraudzība
  Komisija uzrauga to, kā Apvienotā Karaliste izdod zvejas atļaujas attiecībā uz zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic Apvienotās Karalistes ūdeņos.”; |
| --- | --- |

1)

II sadaļas II nodaļā pievieno šādu iedaļu:

“
  4. Iedaļa

Savienības zvejas kuģu zvejas darbības apvienotās karalistes ūdeņos

18.a pants

Darbības joma

Atkāpjoties no 3. iedaļas, šo iedaļu piemēro zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic Apvienotās Karalistes ūdeņos.

18.b pants

Definīcija

Šajā iedaļā “Apvienotās Karalistes ūdeņi” ir Apvienotās Karalistes suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi, kas ir noteikti saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

18.c pants

Apvienotās Karalistes zvejas atļaujas saņemšanas procedūra

1.   Karoga dalībvalsts, kas ir pārbaudījusi, ka 5. pantā minētie nosacījumi ir izpildīti, nosūta Komisijai attiecīgo pieteikumu vai sarakstu ar pieteikumiem uz Apvienotās Karalistes zvejas atļauju.

2.   Katrā pieteikumā vai pieteikumu sarakstā atbilstoši noteiktajam formātam iekļauj informāciju, ko Apvienotā Karaliste pieprasījusi zvejas atļaujas izdošanai un ko Apvienotā Karaliste paziņojusi Komisijai.

3.   Komisija dalībvalstīm sniedz informāciju par 2. punktā minēto informāciju un formātu. Komisija var nosūtīt karoga dalībvalstij pieprasījumu par jebkādu papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību 1. un 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

4.   Ja, saņēmusi pieteikumu vai jebkādu papildu informāciju, kas pieprasīta, ievērojot 3. punktu, Komisija konstatē, ka 1. un 2. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti, tā nekavējoties pārsūta pieteikumu Apvienotajai Karalistei.

5.   Tiklīdz Apvienotā Karaliste informē Komisiju, ka tā ir nolēmusi Savienības zvejas kuģim izdot vai atteikt zvejas atļauju, Komisija par to tūlīt informē karoga dalībvalsti.

6.   Karoga dalībvalsts zvejas atļauju attiecībā uz zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos var izdot tikai pēc tam, kad tā ir informēta, ka Apvienotā Karaliste ir nolēmusi izdot atļauju attiecīgajam Savienības zvejas kuģim.

7.   Zvejas darbības nesāk, kamēr karoga dalībvalsts un Apvienotā Karaliste nav izdevušas zvejas atļauju.

8.   Ja Apvienotā Karaliste informē Komisiju, ka tā ir nolēmusi Savienības zvejas kuģim apturēt vai anulēt zvejas atļauju, Komisija par to nekavējoties informē karoga dalībvalsti. Minētā dalībvalsts attiecīgi aptur vai anulē tās zvejas atļauju attiecībā uz zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos.

9.   Ja Apvienotā Karaliste tieši informē karoga dalībvalsti, ka tā ir nolēmusi Savienības zvejas kuģim izdot, atteikt, apturēt vai anulēt zvejas atļauju, karoga dalībvalsts par to nekavējoties informē Komisiju. Minētā dalībvalsts attiecīgi aptur vai anulē tās zvejas atļauju attiecībā uz zvejas darbībām Apvienotās Karalistes ūdeņos.

18.d pants

Uzraudzība

Komisija uzrauga to, kā Apvienotā Karaliste izdod zvejas atļaujas attiecībā uz zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic Apvienotās Karalistes ūdeņos.”;

| 2) | iekļauj šādu sadaļu:


  “IIIa SADAĻA


  APVIENOTĀS KARALISTES ZVEJAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS



  38.a pants
  Darbības joma
  Atkāpjoties no III sadaļas, šo sadaļu piemēro zvejas darbībām, ko Apvienotās Karalistes zvejas kuģi veic Savienības ūdeņos.


  38.b pants
  Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbības
  Apvienotās Karalistes zvejas kuģi drīkst veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti piemērojamajos Savienības tiesību aktos, ja Savienības kuģiem uz savstarpīguma pamata ir piešķirta piekļuve zvejas darbību veikšanai Apvienotās Karalistes ūdeņos.


  38.c pants
  Vispārīgi principi

  1.   Apvienotās Karalistes zvejas kuģis neiesaistās zvejas darbībās Savienības ūdeņos, ja vien tam nav Komisijas izdotas zvejas atļaujas. Tam šādu atļauju izdod vienīgi tad, ja tas ir izpildījis 2. punktā noteiktos atļaujas izdošanas kritērijus.


  2.   Komisija zvejas atļauju Apvienotās Karalistes zvejas kuģim var izdot, ja:






  a) | zvejas kuģim ir derīga Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes izdota zvejas licence; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu sadaļu:

“IIIa SADAĻA

APVIENOTĀS KARALISTES ZVEJAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

38.a pants

Darbības joma

Atkāpjoties no III sadaļas, šo sadaļu piemēro zvejas darbībām, ko Apvienotās Karalistes zvejas kuģi veic Savienības ūdeņos.

38.b pants

Apvienotās Karalistes zvejas kuģu zvejas darbības

Apvienotās Karalistes zvejas kuģi drīkst veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti piemērojamajos Savienības tiesību aktos, ja Savienības kuģiem uz savstarpīguma pamata ir piešķirta piekļuve zvejas darbību veikšanai Apvienotās Karalistes ūdeņos.

38.c pants

Vispārīgi principi

1.   Apvienotās Karalistes zvejas kuģis neiesaistās zvejas darbībās Savienības ūdeņos, ja vien tam nav Komisijas izdotas zvejas atļaujas. Tam šādu atļauju izdod vienīgi tad, ja tas ir izpildījis 2. punktā noteiktos atļaujas izdošanas kritērijus.

2.   Komisija zvejas atļauju Apvienotās Karalistes zvejas kuģim var izdot, ja:

a)

zvejas kuģim ir derīga Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes izdota zvejas licence;

| b) | Apvienotā Karaliste zvejas kuģi ir iekļāvusi flotes reģistrā, kas pieejams Komisijai; |
| --- | --- |

b)

Apvienotā Karaliste zvejas kuģi ir iekļāvusi flotes reģistrā, kas pieejams Komisijai;

| c) | zvejas kuģis un ikviens ar to saistīts atbalsta kuģis piemēro attiecīgo SJO kuģu identifikācijas numuru shēmu, ja tas prasīts Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

zvejas kuģis un ikviens ar to saistīts atbalsta kuģis piemēro attiecīgo SJO kuģu identifikācijas numuru shēmu, ja tas prasīts Savienības tiesību aktos;

| d) | zvejas kuģis nav iekļauts NNN zvejas kuģu sarakstā, ko RZPO un/vai Savienība pieņēmusi atbilstīgi NNN zvejas regulai; |
| --- | --- |

d)

zvejas kuģis nav iekļauts NNN zvejas kuģu sarakstā, ko RZPO un/vai Savienība pieņēmusi atbilstīgi NNN zvejas regulai;

| e) | Apvienotā Karaliste nav atbilstīgi NNN zvejas regulai iekļauta sarakstā kā nesadarbīga valsts vai atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1026/2012 – kā valsts, kas pieļauj ilgtnespējīgas zvejas iespējas; un |
| --- | --- |

e)

Apvienotā Karaliste nav atbilstīgi NNN zvejas regulai iekļauta sarakstā kā nesadarbīga valsts vai atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 1026/2012 – kā valsts, kas pieļauj ilgtnespējīgas zvejas iespējas; un

| f) | Apvienotajai Karalistei ir pieejamas zvejas iespējas. |
| --- | --- |

f)

Apvienotajai Karalistei ir pieejamas zvejas iespējas.

3.   Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam atļauts veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos, ievēro noteikumus, kas reglamentē Savienības zvejas kuģu zvejas darbības zvejas apgabalā, kurā tas darbojas.

38.d pants

Procedūra zvejas atļauju saņemšanai

1.   Apvienotā Karaliste nosūta Komisijai pieteikumu vai sarakstu ar pieteikumiem uz atļaujām tās zvejas kuģiem.

2.   Komisija var Apvienotajai Karalistei prasīt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pārbaudītu, vai 38.c panta 2. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti.

3.   Kad konstatēts, ka 38.b pantā un 38.c panta 2. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, Komisija var izdot zvejas atļauju un nekavējoties par to informēt Apvienoto Karalisti un attiecīgās dalībvalstis.

38.e pants

Zvejas atļauju pārvaldība

1.   Ja kāds no 38.b pantā un 38.c panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem vairs netiek izpildīts, Komisija attiecīgi rīkojas, tostarp groza vai anulē atļauju, un informē par to Apvienoto Karalisti un attiecīgās dalībvalstis.

2.   Komisija var atteikties izdot atļaujas vai apturēt vai anulēt jebkuru atļauju, kas izdota Apvienotās Karalistes zvejas kuģim, jebkurā no šādiem gadījumiem:

| a) | ja notikušas būtiskas apstākļu izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz Savienības zvejas kuģu savstarpējo piekļuvi Apvienotās Karalistes ūdeņiem; |
| --- | --- |

a)

ja notikušas būtiskas apstākļu izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz Savienības zvejas kuģu savstarpējo piekļuvi Apvienotās Karalistes ūdeņiem;

| b) | nopietna jūras bioloģisko resursu izmantošanas, pārvaldības un saglabāšanas apdraudējuma gadījumā; |
| --- | --- |

b)

nopietna jūras bioloģisko resursu izmantošanas, pārvaldības un saglabāšanas apdraudējuma gadījumā;

| c) | gadījumā, kad tas ir būtiski, lai novērstu vai apkarotu NNN zveju; |
| --- | --- |

c)

gadījumā, kad tas ir būtiski, lai novērstu vai apkarotu NNN zveju;

| d) | gadījumā, kad Komisija to uzskata par lietderīgu, pamatojoties uz saviem konstatējumiem, kas izdarīti uzraudzības pasākumos, kurus tā veikusi atbilstīgi 18.d pantam; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, kad Komisija to uzskata par lietderīgu, pamatojoties uz saviem konstatējumiem, kas izdarīti uzraudzības pasākumos, kurus tā veikusi atbilstīgi 18.d pantam;

| e) | gadījumā, kad Apvienotā Karaliste nepamatoti atsaka, aptur vai anulē Savienības zvejas kuģu atļauju veikt zvejas darbības Apvienotās Karalistes ūdeņos. |
| --- | --- |

e)

gadījumā, kad Apvienotā Karaliste nepamatoti atsaka, aptur vai anulē Savienības zvejas kuģu atļauju veikt zvejas darbības Apvienotās Karalistes ūdeņos.

3.   Gadījumā, kad Komisija atsaka, aptur vai anulē atļauju saskaņā ar 2. punktu, tā nekavējoties informē Apvienoto Karalisti.

38.f pants

Zvejas darbību slēgšana

1.   Ja Apvienotajai Karalistei piešķirtās zvejas iespējas tiek uzskatītas par pilnībā apgūtām, Komisija par to nekavējoties paziņo Apvienotajai Karalistei un dalībvalstu kompetentajām inspekcijas iestādēm. Lai nodrošinātu to zvejas darbību turpināšanu, kas attiecas uz vēl neapgūtām zvejas iespējām, bet var ietekmēt arī apgūtās zvejas iespējas, Komisija lūdz Apvienoto Karalisti tai paziņot tehniskus pasākumus, ar kuriem tiek novērsta nelabvēlīga ietekme uz pilnībā apgūtajām zvejas iespējām.

2.   No 1. punktā minētās paziņošanas dienas zvejas atļaujas, kas izdotas Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģiem, uzskata par apturētām attiecībā uz konkrētajām zvejas darbībām, un zvejas kuģiem vairs nav atļauts iesaistīties minētajās zvejas darbībās.

3.   Zvejas atļaujas uzskata par anulētām, ja saskaņā ar 2. punktu veiktā zvejas atļauju apturēšana attiecas uz visām zvejas darbībām, par kurām tās bija piešķirtas.

38.g pants

Kvotu pārzveja Savienības ūdeņos

Kad Komisija konstatē, ka Apvienotā Karaliste ir pārsniegusi kvotas, kas tai iedalītas attiecībā uz krājumu vai krājumu grupu, Komisija veic atvilkumus no citām Apvienotajai Karalistei iedalītajām kvotām. Komisija cenšas nodrošināt to, lai atvilkumu apmērs atbilstu dalībvalstīm uzliktajiem atvilkumiem līdzīgos apstākļos.

38.h pants

Kontrole un izpildes panākšana

1.   Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam atļauts veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos, ievēro kontroles noteikumus, kas reglamentē Savienības zvejas kuģu zvejas darbības zvejas apgabalā, kurā tas darbojas.

2.   Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam atļauts veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos, sniedz Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai un vajadzības gadījumā piekrastes dalībvalstij datus, ko Savienības zvejas kuģiem ir prasīts nosūtīt karoga dalībvalstij saskaņā ar Kontroles regulu.

3.   Datus, kas saņemti saskaņā ar 2. punktu, Komisija vai tās izraudzītā struktūra nosūta piekrastes dalībvalstij.

4.   Apvienotās Karalistes zvejas kuģis, kam atļauts veikt zvejas darbības Savienības ūdeņos, pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai vai tās izraudzītajai struktūrai novērotāju pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar piemērojamajām novērotāju programmām.

5.   Visus pārkāpumus, ko izdarījuši Apvienotās Karalistes zvejas kuģi, kā arī ar tiem saistītās sankcijas piekrastes dalībvalsts reģistrē valsts reģistrā, kas paredzēts Kontroles regulas 93. pantā.”

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   To piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad, ievērojot Izstāšanās līguma 126. un 127. pantu, Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nav piemērojamas, līdz agrākajam no šādiem datumiem:

| a) | 2021. gada 31. decembris; |
| --- | --- |

a)

2021. gada 31. decembris;

| b) | diena, kad stājas spēkā vai kļūst provizoriski piemērojams nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti ar noteikumiem par zvejniecību. |
| --- | --- |

b)

diena, kad stājas spēkā vai kļūst provizoriski piemērojams nolīgums starp Savienību un Apvienoto Karalisti ar noteikumiem par zvejniecību.

3.   Tomēr šo regulu nepiemēro, ja 2. punkta b) apakšpunktā minētais nolīgums stājas spēkā vai kļūst provizoriski piemērojams līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija un 1994. gada 28. jūlija Nolīgums par tās XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

4

---

LĒMUMI

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/108 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/108

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/2228

(2020. gada 23. decembris)

par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“paziņojums par Eiropas zaļo kursu”) nosprauda Eiropas zaļo kursu Savienībai un tās iedzīvotājiem. Eiropas zaļais kurss ir jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“paziņojums par Eiropas zaļo kursu”) nosprauda Eiropas zaļo kursu Savienībai un tās iedzīvotājiem. Eiropas zaļais kurss ir jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa.

| (2) | Eiropadome 2019. gada 12. decembra secinājumos apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2019. gada 12. decembra secinājumos apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt Savienības klimatneitralitāti.

| (3) | Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā atzinīgi novērtēja paziņojumu par Eiropas zaļo kursu un aicināja līdz 2050. gadam panākt nepieciešamo pāreju uz klimatneitrālu sabiedrību. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā atzinīgi novērtēja paziņojumu par Eiropas zaļo kursu un aicināja līdz 2050. gadam panākt nepieciešamo pāreju uz klimatneitrālu sabiedrību.

| (4) | Atbilstīgi mērķiem, kas izvirzīti paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, ir jāpārveido Savienības ekonomika un jāpārdomā rīcībpolitikas, jo īpaši transporta un mobilitātes jomā. Transports rada ceturtdaļu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju, un šī daļa turpina augt. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina par 90 %. Ilgtspējīgs intermodāls transports nozīmē to, ka transporta lietotāju vajadzības jāliek pirmajā vietā, piedāvājot tiem izmaksu ziņā pieņemamākas, pieejamākas, veselīgākas, tīrākas un energoefektīvākas pašreizējo mobilitātes paradumu alternatīvas, atbalstot tos, kuri jau izmanto ilgtspējīgus pārvietošanās veidus, piemēram, iešanu ar kājām, braukšanu ar velosipēdu vai pārvietošanos ar sabiedrisko transportu. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi mērķiem, kas izvirzīti paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, ir jāpārveido Savienības ekonomika un jāpārdomā rīcībpolitikas, jo īpaši transporta un mobilitātes jomā. Transports rada ceturtdaļu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju, un šī daļa turpina augt. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina par 90 %. Ilgtspējīgs intermodāls transports nozīmē to, ka transporta lietotāju vajadzības jāliek pirmajā vietā, piedāvājot tiem izmaksu ziņā pieņemamākas, pieejamākas, veselīgākas, tīrākas un energoefektīvākas pašreizējo mobilitātes paradumu alternatīvas, atbalstot tos, kuri jau izmanto ilgtspējīgus pārvietošanās veidus, piemēram, iešanu ar kājām, braukšanu ar velosipēdu vai pārvietošanos ar sabiedrisko transportu.

| (5) | Lai risinātu minētos jautājumus, Eiropas zaļais kurss paredz paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti. Jo īpaši, būtisku daļu no 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, būtu jānovirza uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. Lai minētā pāreja varētu notikt, ir vajadzīgas nozīmīgas investīcijas, tostarp investīcijas atveseļošanas pasākumu ietvaros, un būtiska to daļa attieksies uz Eiropas transporta tīkla (TEN-T) īstenošanu un centieniem palielināt dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru efektivitāti. |
| --- | --- |

(5)

Lai risinātu minētos jautājumus, Eiropas zaļais kurss paredz paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti. Jo īpaši, būtisku daļu no 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, būtu jānovirza uz dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. Lai minētā pāreja varētu notikt, ir vajadzīgas nozīmīgas investīcijas, tostarp investīcijas atveseļošanas pasākumu ietvaros, un būtiska to daļa attieksies uz Eiropas transporta tīkla (TEN-T) īstenošanu un centieniem palielināt dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru efektivitāti.

| (6) | Dzelzceļam ir izšķiroši svarīga loma 2050. gadam nospraustā klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā. Tas ir viens no videi draudzīgākajiem un energoefektīvākajiem transporta veidiem. Dzelzceļš lielākoties ir elektrificēts un rada daudz mazāk CO2 emisiju nekā ekvivalenti pārvadājumi pa autoceļiem vai ar gaisa transportu. Tas ir vienīgais transporta veids, kura radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un CO2 emisijas kopš 1990. gada ir pastāvīgi samazinājušās. Turklāt no 1990. gada līdz 2016. gadam ir samazinājies dzelzceļa enerģijas patēriņš, un arvien vairāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi. |
| --- | --- |

(6)

Dzelzceļam ir izšķiroši svarīga loma 2050. gadam nospraustā klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā. Tas ir viens no videi draudzīgākajiem un energoefektīvākajiem transporta veidiem. Dzelzceļš lielākoties ir elektrificēts un rada daudz mazāk CO2 emisiju nekā ekvivalenti pārvadājumi pa autoceļiem vai ar gaisa transportu. Tas ir vienīgais transporta veids, kura radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un CO2 emisijas kopš 1990. gada ir pastāvīgi samazinājušās. Turklāt no 1990. gada līdz 2016. gadam ir samazinājies dzelzceļa enerģijas patēriņš, un arvien vairāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi.

| (7) | Covid-19 krīze ir īpaši smagi skārusi transporta nozari. Neraugoties uz darbības ierobežojumiem un finanšu grūtībām, nozare turpinājusi nodrošināt izšķiroši svarīgus savienojumus gan pasažieru, gan pirmās nepieciešamības preču pārvadājumiem. Par to galvenokārt jāpateicas nozares darbiniekiem, kuri turpinājuši strādāt sarežģītos un neskaidros apstākļos. Dzelzceļa stratēģiskā nozīme Covid-19 krīzes laikā apliecinājusi, ka vienotās Eiropas dzelzceļa telpas izveide, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES (4), ir nepieciešama, gan lai atvieglotu pirmās nepieciešamības preču, piemēram, pārtikas, zāļu un degvielas, piegādi, jo īpaši ārkārtas apstākļos, gan arī lai sasniegtu plašākus transporta politikas mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19 krīze ir īpaši smagi skārusi transporta nozari. Neraugoties uz darbības ierobežojumiem un finanšu grūtībām, nozare turpinājusi nodrošināt izšķiroši svarīgus savienojumus gan pasažieru, gan pirmās nepieciešamības preču pārvadājumiem. Par to galvenokārt jāpateicas nozares darbiniekiem, kuri turpinājuši strādāt sarežģītos un neskaidros apstākļos. Dzelzceļa stratēģiskā nozīme Covid-19 krīzes laikā apliecinājusi, ka vienotās Eiropas dzelzceļa telpas izveide, kas noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/34/ES (4), ir nepieciešama, gan lai atvieglotu pirmās nepieciešamības preču, piemēram, pārtikas, zāļu un degvielas, piegādi, jo īpaši ārkārtas apstākļos, gan arī lai sasniegtu plašākus transporta politikas mērķus.

| (8) | Dzelzceļš - savienojot Savienības galvenos transporta maršrutus ar tās perifērajiem, kalnu un attāliem reģioniem un teritorijām, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, un izveidojot un atjaunojot trūkstošos reģionālos pārrobežu dzelzceļa savienojumus, - veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju kontinentālā, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Turklāt attālos un lauku apvidos bieži vien ir mazāks skaits tīklu pamatpakalpojumu nodrošināšanai iedzīvotājiem un šie tīkli ir mazāk attīstīti. Perifēro reģionu situācija nereti ir divkārt sarežģīta, jo tie ir gan lauku apvidi, gan atrodas valstu tīklu nomalē. |
| --- | --- |

(8)

Dzelzceļš - savienojot Savienības galvenos transporta maršrutus ar tās perifērajiem, kalnu un attāliem reģioniem un teritorijām, tostarp reģionālā un vietējā līmenī, un izveidojot un atjaunojot trūkstošos reģionālos pārrobežu dzelzceļa savienojumus, - veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju kontinentālā, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Turklāt attālos un lauku apvidos bieži vien ir mazāks skaits tīklu pamatpakalpojumu nodrošināšanai iedzīvotājiem un šie tīkli ir mazāk attīstīti. Perifēro reģionu situācija nereti ir divkārt sarežģīta, jo tie ir gan lauku apvidi, gan atrodas valstu tīklu nomalē.

| (9) | Lai gan pa dzelzceļu pārvadāto pasažieru īpatsvars Savienības sauszemes transporta pārvadājumos kopš 2007. gada ir nedaudz palielinājies, pa dzelzceļu pārvadāto kravu īpatsvars ir samazinājies. Patiesi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi joprojām kavē daudzi šķēršļi. Cita starpā dzelzceļa nozari dažkārt kavē novecojusi uzņēmējdarbības un ekspluatācijas prakse, novecojoša infrastruktūra un ritošais sastāvs, kā arī skaļi vagoni. Šo šķēršļu pārvarēšana apvienojumā ar izmaksu samazināšanu, Savienības shēmu izpēti nolūkā papildināt valstu mehānismus nediskriminējošam atbalstam dzelzceļa operatoriem un straujāku inovāciju ļaus dzelzceļam pilnībā īstenot savu potenciālu, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus darbību, palielinot dzelzceļa satiksmi un turpinot uzlabot jau tā augsto drošības līmeni. Tādēļ dzelzceļa nozare ir vēl vairāk jāatbalsta, lai tā kļūtu pievilcīgāka gan ceļotājiem, gan darba ņēmējiem un uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai gan pa dzelzceļu pārvadāto pasažieru īpatsvars Savienības sauszemes transporta pārvadājumos kopš 2007. gada ir nedaudz palielinājies, pa dzelzceļu pārvadāto kravu īpatsvars ir samazinājies. Patiesi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi joprojām kavē daudzi šķēršļi. Cita starpā dzelzceļa nozari dažkārt kavē novecojusi uzņēmējdarbības un ekspluatācijas prakse, novecojoša infrastruktūra un ritošais sastāvs, kā arī skaļi vagoni. Šo šķēršļu pārvarēšana apvienojumā ar izmaksu samazināšanu, Savienības shēmu izpēti nolūkā papildināt valstu mehānismus nediskriminējošam atbalstam dzelzceļa operatoriem un straujāku inovāciju ļaus dzelzceļam pilnībā īstenot savu potenciālu, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus darbību, palielinot dzelzceļa satiksmi un turpinot uzlabot jau tā augsto drošības līmeni. Tādēļ dzelzceļa nozare ir vēl vairāk jāatbalsta, lai tā kļūtu pievilcīgāka gan ceļotājiem, gan darba ņēmējiem un uzņēmumiem.

| (10) | Vairuma dalībvalstu transporta ministri ir pauduši apņemšanos atbalstīt Eiropas programmu starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumu jomā, ko apliecina politiskais paziņojums ES transporta ministru neoficiālajā videokonferencē 2020. gada 4. jūnijā. |
| --- | --- |

(10)

Vairuma dalībvalstu transporta ministri ir pauduši apņemšanos atbalstīt Eiropas programmu starptautisko pasažieru dzelzceļa pārvadājumu jomā, ko apliecina politiskais paziņojums ES transporta ministru neoficiālajā videokonferencē 2020. gada 4. jūnijā.

| (11) | Lai popularizētu dzelzceļa transportu atbilstīgi paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izvirzītajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā, 2021. gads būtu jāpasludina par Eiropas Dzelzceļa gadu (“Eiropas gads”). 2021. gads būs Savienības dzelzceļa politikai svarīgs gads, jo tas būs pirmais pilnais gads, kad visā Savienībā tiks īstenoti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes ietvaros, proti, noteikumi par iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, par izmaksu un administratīvā sloga samazināšanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienības teritorijā, un par papildu uzdevumu došanu Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai (ERA) nolūkā mazināt tehniskos šķēršļus. Sabiedrības interese par dzelzceļa transportu, tostarp nakts vilcieniem, vairākās dalībvalstīs pieaug, un par to liecina DiscoverEU popularitāte. Turklāt starptautiskais mākslas festivāls Europalia 2021. gadā pievērsīsies dzelzceļa ietekmei uz mākslu un akcentēs dzelzceļa kā spēcīga sociālo, ekonomisko, rūpniecisko un ekoloģisko pārmaiņu virzītājspēka nozīmi. Eiropas gadam būtu jāveicina Eiropas mēroga debates par dzelzceļa nākotni. |
| --- | --- |

(11)

Lai popularizētu dzelzceļa transportu atbilstīgi paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izvirzītajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā, 2021. gads būtu jāpasludina par Eiropas Dzelzceļa gadu (“Eiropas gads”). 2021. gads būs Savienības dzelzceļa politikai svarīgs gads, jo tas būs pirmais pilnais gads, kad visā Savienībā tiks īstenoti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes ietvaros, proti, noteikumi par iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu, par izmaksu un administratīvā sloga samazināšanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienības teritorijā, un par papildu uzdevumu došanu Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai (ERA) nolūkā mazināt tehniskos šķēršļus. Sabiedrības interese par dzelzceļa transportu, tostarp nakts vilcieniem, vairākās dalībvalstīs pieaug, un par to liecina DiscoverEU popularitāte. Turklāt starptautiskais mākslas festivāls Europalia 2021. gadā pievērsīsies dzelzceļa ietekmei uz mākslu un akcentēs dzelzceļa kā spēcīga sociālo, ekonomisko, rūpniecisko un ekoloģisko pārmaiņu virzītājspēka nozīmi. Eiropas gadam būtu jāveicina Eiropas mēroga debates par dzelzceļa nākotni.

| (12) | Savienības līmenī šā lēmuma īstenošanai nepieciešamais finanšu piešķīrums ietvers pienācīgu finansējumu, kas jānosaka 2021. gada budžeta procedūras kontekstā saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam. Neskarot budžeta lēmējiestādes pilnvaras, mērķim vajadzētu būt piešķirt vismaz 8 miljonus EUR šā lēmuma īstenošanai laikā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(12)

Savienības līmenī šā lēmuma īstenošanai nepieciešamais finanšu piešķīrums ietvers pienācīgu finansējumu, kas jānosaka 2021. gada budžeta procedūras kontekstā saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam. Neskarot budžeta lēmējiestādes pilnvaras, mērķim vajadzētu būt piešķirt vismaz 8 miljonus EUR šā lēmuma īstenošanai laikā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim.

| (13) | Svārstsatiksmes pasažieri veido 80–90 % no visiem dzelzceļa pasažieriem. Tātad pilsētu aglomerācijas ir nozīmīgs faktors pasažieru dzelzceļa transporta vispārējā sniegumā. Viedā mobilitāte pilsētās ir atkarīga no nepietiekami izmantotu piepilsētu un reģionālo līniju modernizācijas un atjaunošanas, lai tādējādi panāktu zema līmeņa ekoloģisko ietekmi un veicinātu sociālo un ekonomisko kohēziju. |
| --- | --- |

(13)

Svārstsatiksmes pasažieri veido 80–90 % no visiem dzelzceļa pasažieriem. Tātad pilsētu aglomerācijas ir nozīmīgs faktors pasažieru dzelzceļa transporta vispārējā sniegumā. Viedā mobilitāte pilsētās ir atkarīga no nepietiekami izmantotu piepilsētu un reģionālo līniju modernizācijas un atjaunošanas, lai tādējādi panāktu zema līmeņa ekoloģisko ietekmi un veicinātu sociālo un ekonomisko kohēziju.

| (14) | Eiropas gada laikā Komisijai būtu jāapsver pētījuma uzsākšana par iespējamību izveidot Eiropas marķējumu, ar ko popularizēt pa dzelzceļu pārvadātas preces un produktus, tādējādi mudinot uzņēmumus pārorientēt savus pārvadājumus uz dzelzceļu. Tāpat Komisijai būtu jāapsver pētījuma uzsākšana par iespējamību ieviest dzelzceļa savienojamības indeksu, kura mērķis būtu klasificēt ar dzelzceļa tīkla pakalpojumu izmantošanu sasniegto integrācijas līmeni. |
| --- | --- |

(14)

Eiropas gada laikā Komisijai būtu jāapsver pētījuma uzsākšana par iespējamību izveidot Eiropas marķējumu, ar ko popularizēt pa dzelzceļu pārvadātas preces un produktus, tādējādi mudinot uzņēmumus pārorientēt savus pārvadājumus uz dzelzceļu. Tāpat Komisijai būtu jāapsver pētījuma uzsākšana par iespējamību ieviest dzelzceļa savienojamības indeksu, kura mērķis būtu klasificēt ar dzelzceļa tīkla pakalpojumu izmantošanu sasniegto integrācijas līmeni.

| (15) | Nevar novērtēt par augstu motivētu darbinieku lomu, jo viņi nodrošina raitu darbību norisi. Lai pilnībā īstenotu savu potenciālu, dzelzceļa nozarei jādažādo darbinieku sastāvs un jo īpaši jāpiesaista sievietes un gados jauni darba ņēmēji. Minētā politika būtu jāpopularizē visos institucionālajos līmeņos. |
| --- | --- |

(15)

Nevar novērtēt par augstu motivētu darbinieku lomu, jo viņi nodrošina raitu darbību norisi. Lai pilnībā īstenotu savu potenciālu, dzelzceļa nozarei jādažādo darbinieku sastāvs un jo īpaši jāpiesaista sievietes un gados jauni darba ņēmēji. Minētā politika būtu jāpopularizē visos institucionālajos līmeņos.

| (16) | Dzelzceļa pievilcības palielināšanas nolūkā pakalpojumiem jābūt vērstiem uz lietotāju un organizētiem un izstrādātiem tā, lai nodrošinātu labu sniegumu, noturīgu uzticamību, izcilu pakalpojumu kvalitāti un pievilcīgas cenas. |
| --- | --- |

(16)

Dzelzceļa pievilcības palielināšanas nolūkā pakalpojumiem jābūt vērstiem uz lietotāju un organizētiem un izstrādātiem tā, lai nodrošinātu labu sniegumu, noturīgu uzticamību, izcilu pakalpojumu kvalitāti un pievilcīgas cenas.

| (17) | Tā kā šā lēmuma mērķus, proti, veicināt dzelzceļa transportu kā ilgtspējīgu, inovatīvu, savstarpēji savienotu un intermodālu, drošu un cenas ziņā pieejamu transporta veidu un kā svarīgu elementu uzturot un veidojot labas attiecības starp Savienību un tās kaimiņvalstīm, kā arī uzsvērt dzelzceļa Eiropas, pārrobežu dimensiju un palielināt dzelzceļa ieguldījumu Savienības ekonomikā, rūpniecībā un sabiedrībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet transnacionālas informācijas apmaiņas un paraugprakses izplatīšanas visā Savienībā nepieciešamības dēļ, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(17)

Tā kā šā lēmuma mērķus, proti, veicināt dzelzceļa transportu kā ilgtspējīgu, inovatīvu, savstarpēji savienotu un intermodālu, drošu un cenas ziņā pieejamu transporta veidu un kā svarīgu elementu uzturot un veidojot labas attiecības starp Savienību un tās kaimiņvalstīm, kā arī uzsvērt dzelzceļa Eiropas, pārrobežu dimensiju un palielināt dzelzceļa ieguldījumu Savienības ekonomikā, rūpniecībā un sabiedrībā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet transnacionālas informācijas apmaiņas un paraugprakses izplatīšanas visā Savienībā nepieciešamības dēļ, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo 2021. gads tiek pasludināts par Eiropas Dzelzceļa gadu (“Eiropas gads”).

2. pants

Mērķi

Eiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un citu organizāciju centienus palielināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu īpatsvaru. Eiropas gada konkrētie mērķi ir:

| a) | popularizēt dzelzceļa transportu kā ilgtspējīgu, inovatīvu, savstarpēji savienotu un intermodālu, drošu un cenas ziņā pieejamu transporta veidu, sevišķi uzsverot dzelzceļu kā:






  i) | izšķiroši svarīgu elementu 2050. gadam nospraustā Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- | --- |

a)

popularizēt dzelzceļa transportu kā ilgtspējīgu, inovatīvu, savstarpēji savienotu un intermodālu, drošu un cenas ziņā pieejamu transporta veidu, sevišķi uzsverot dzelzceļu kā:

i)

izšķiroši svarīgu elementu 2050. gadam nospraustā Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā;

| ii) | efektīva loģistikas tīkla balstu, kas spēj garantēt pamatpakalpojumus pat neparedzētu krīžu laikā; un |
| --- | --- |

ii)

efektīva loģistikas tīkla balstu, kas spēj garantēt pamatpakalpojumus pat neparedzētu krīžu laikā; un

| iii) | transporta veidu, kas uzrunā plašu sabiedrību, jo īpaši jauniešus, cita starpā piedāvājot dzelzceļu kā pievilcīgas karjeras iespēju; |
| --- | --- |

iii)

transporta veidu, kas uzrunā plašu sabiedrību, jo īpaši jauniešus, cita starpā piedāvājot dzelzceļu kā pievilcīgas karjeras iespēju;

| b) | akcentēt dzelzceļa Eiropas, pārrobežu dimensiju, kas satuvina iedzīvotājus, ļauj tiem iepazīt Savienību visā tās daudzveidībā, veicina sociālekonomisko un teritoriālo kohēziju un palīdz integrēt Savienības iekšējo tirgu, jo īpaši nodrošinot labāku savienojamību tās ģeogrāfiskajā perifērijā un ar to, cita starpā izmantojot reģionālus pārrobežu savienojumus; |
| --- | --- |

b)

akcentēt dzelzceļa Eiropas, pārrobežu dimensiju, kas satuvina iedzīvotājus, ļauj tiem iepazīt Savienību visā tās daudzveidībā, veicina sociālekonomisko un teritoriālo kohēziju un palīdz integrēt Savienības iekšējo tirgu, jo īpaši nodrošinot labāku savienojamību tās ģeogrāfiskajā perifērijā un ar to, cita starpā izmantojot reģionālus pārrobežu savienojumus;

| c) | palielināt dzelzceļa nozares devumu Savienības ekonomikā, rūpniecībā, tostarp tās globālajā konkurētspējā, tirdzniecībā un sabiedrībā, jo īpaši tādos aspektos, kas saistīti ar reģionālo un vietējo attīstību, ilgtspējīgu tūrismu, izglītību, jaunatni un kultūru, kā arī piekļūstamības uzlabošanu personām ar invaliditāti vai personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un jo īpaši pievēršot uzmanību vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām; |
| --- | --- |

c)

palielināt dzelzceļa nozares devumu Savienības ekonomikā, rūpniecībā, tostarp tās globālajā konkurētspējā, tirdzniecībā un sabiedrībā, jo īpaši tādos aspektos, kas saistīti ar reģionālo un vietējo attīstību, ilgtspējīgu tūrismu, izglītību, jaunatni un kultūru, kā arī piekļūstamības uzlabošanu personām ar invaliditāti vai personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, un jo īpaši pievēršot uzmanību vecāka gadagājuma cilvēku vajadzībām;

| d) | palīdzēt stiprināt dzelzceļa kā svarīga elementa lomu attiecībās starp Savienību un tās kaimiņvalstīm, balstoties uz partnervalstu interesēm un vajadzībām, kā arī īpašajām zināšanām dzelzceļa transporta jomā gan Savienībā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

d)

palīdzēt stiprināt dzelzceļa kā svarīga elementa lomu attiecībās starp Savienību un tās kaimiņvalstīm, balstoties uz partnervalstu interesēm un vajadzībām, kā arī īpašajām zināšanām dzelzceļa transporta jomā gan Savienībā, gan ārpus tās;

| e) | kolektīvajā iztēlē vairot izpratni par dzelzceļa spēku, jo īpaši balstoties uz dzelzceļa vēsturi un tā kultūras mantojumu, atgādinot par dzelzceļa ieguldījumu Eiropas labklājības veidošanā un dzelzceļa nozīmi moderno tehnoloģiju attīstībā; |
| --- | --- |

e)

kolektīvajā iztēlē vairot izpratni par dzelzceļa spēku, jo īpaši balstoties uz dzelzceļa vēsturi un tā kultūras mantojumu, atgādinot par dzelzceļa ieguldījumu Eiropas labklājības veidošanā un dzelzceļa nozīmi moderno tehnoloģiju attīstībā;

| f) | veicināt dzelzceļa profesiju pievilcību, jo īpaši uzsverot pieprasījumu pēc jaunām prasmēm, un nozīmi, kas tiek piešķirta godīgiem un drošiem darba apstākļiem un nepieciešamībai palielināt darbinieku sastāva dažādību; |
| --- | --- |

f)

veicināt dzelzceļa profesiju pievilcību, jo īpaši uzsverot pieprasījumu pēc jaunām prasmēm, un nozīmi, kas tiek piešķirta godīgiem un drošiem darba apstākļiem un nepieciešamībai palielināt darbinieku sastāva dažādību;

| g) | veicināt dzelzceļa būtisko lomu starptautiskajos pasažieru pārvadājumos Savienībā; |
| --- | --- |

g)

veicināt dzelzceļa būtisko lomu starptautiskajos pasažieru pārvadājumos Savienībā;

| h) | popularizēt Savienības nakts vilcienu tīklu un, izmantojot Savienību atspoguļojošus simbolus, veicināt iniciatīvas, ar kurām uzsver tā pārrobežu raksturu; |
| --- | --- |

h)

popularizēt Savienības nakts vilcienu tīklu un, izmantojot Savienību atspoguļojošus simbolus, veicināt iniciatīvas, ar kurām uzsver tā pārrobežu raksturu;

| i) | veicināt sabiedrības izpratni par dzelzceļa iespējamo lomu ilgtspējīga tūrisma attīstībā Eiropā; |
| --- | --- |

i)

veicināt sabiedrības izpratni par dzelzceļa iespējamo lomu ilgtspējīga tūrisma attīstībā Eiropā;

| j) | veicināt dzelzceļa būtisko lomu ilgtspējīgā mobilitātē visā brauciena garumā, ko tas pilda, savienojot mezglus un nodrošinot pievilcīgu un viedu pāreju starp dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

j)

veicināt dzelzceļa būtisko lomu ilgtspējīgā mobilitātē visā brauciena garumā, ko tas pilda, savienojot mezglus un nodrošinot pievilcīgu un viedu pāreju starp dažādiem transporta veidiem;

| k) | veicināt ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes īstenošanu un informētības palielināšanu par pasākumiem, kas vajadzīgi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidei, kuras pamatā ir labi funkcionējošs TEN-T; |
| --- | --- |

k)

veicināt ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes īstenošanu un informētības palielināšanu par pasākumiem, kas vajadzīgi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidei, kuras pamatā ir labi funkcionējošs TEN-T;

TEN-T

| l) | rosināt diskusijas par to, kā modernizēt ritošo sastāvu un kā turpmāk attīstīt un palielināt dzelzceļa infrastruktūras jaudu, lai veicinātu pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumu plašāku izmantošanu, minētajā sakarā uzsverot infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības, kā arī pētniecības un inovācijas nozīmi un kopuzņēmuma Shift2Rail, ko izveido ar Padomes Regulu (ES) Nr. 642/2014 (5), lomu; |
| --- | --- |

l)

rosināt diskusijas par to, kā modernizēt ritošo sastāvu un kā turpmāk attīstīt un palielināt dzelzceļa infrastruktūras jaudu, lai veicinātu pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumu plašāku izmantošanu, minētajā sakarā uzsverot infrastruktūras pārvaldītāju sadarbības, kā arī pētniecības un inovācijas nozīmi un kopuzņēmuma Shift2Rail, ko izveido ar Padomes Regulu (ES) Nr. 642/2014 (5), lomu;

Shift2Rail

5

| m) | veicināt pasākumus un iniciatīvas, kuru mērķis ir izplatīt informāciju par dzelzceļa pasažieru tiesībām un veicināt sadarbību starp visiem iesaistītajiem nolūkā uzlabot klientu informēšanu un biļešu pārdošanu, tostarp piedāvājot tranzīta biļetes un izstrādājot inovatīvas digitālas multimodālas biļetes, kā arī sniegt informāciju par pašreizējiem izaicinājumiem minētajā sakarā, piemēram, par vajadzību pēc datu apmaiņas starp dalībniekiem. |
| --- | --- |

m)

veicināt pasākumus un iniciatīvas, kuru mērķis ir izplatīt informāciju par dzelzceļa pasažieru tiesībām un veicināt sadarbību starp visiem iesaistītajiem nolūkā uzlabot klientu informēšanu un biļešu pārdošanu, tostarp piedāvājot tranzīta biļetes un izstrādājot inovatīvas digitālas multimodālas biļetes, kā arī sniegt informāciju par pašreizējiem izaicinājumiem minētajā sakarā, piemēram, par vajadzību pēc datu apmaiņas starp dalībniekiem.

3. pants

Pasākumu saturs

1.   Pasākumus, kas jāīsteno 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, cieši koordinē ar jau notiekošajām darbībām dzelzceļa transporta popularizēšanai. Minētie pasākumi ietver šādas ar Eiropas gada mērķiem saistītas Savienības, valsts, reģionu vai vietēja līmeņa darbības, kas organizētas partnerībās vai individuāli:

| a) | iniciatīvas un pasākumi, kas veicina debates, veido pozitīvu tēlu, uzlabo izpratni un sekmē iedzīvotāju, uzņēmumu un publisko iestāžu iesaistīšanos, lai palielinātu uzticēšanos dzelzceļam, jo īpaši, ņemot vērā Covid-19 krīzes sekas, un lai veicinātu dzelzceļa pievilcību, panākot to, ka vairāk cilvēku un preču tiktu pārvadāti pa dzelzceļu, kā līdzekli cīņā pret klimata pārmaiņām, un šim nolūkam tiks izmantoti dažādi kanāli un rīki, tostarp pasākumi dalībvalstīs, vienlaikus uzsverot to, cik droši un ērti ir ceļot ar vilcienu; |
| --- | --- |

a)

iniciatīvas un pasākumi, kas veicina debates, veido pozitīvu tēlu, uzlabo izpratni un sekmē iedzīvotāju, uzņēmumu un publisko iestāžu iesaistīšanos, lai palielinātu uzticēšanos dzelzceļam, jo īpaši, ņemot vērā Covid-19 krīzes sekas, un lai veicinātu dzelzceļa pievilcību, panākot to, ka vairāk cilvēku un preču tiktu pārvadāti pa dzelzceļu, kā līdzekli cīņā pret klimata pārmaiņām, un šim nolūkam tiks izmantoti dažādi kanāli un rīki, tostarp pasākumi dalībvalstīs, vienlaikus uzsverot to, cik droši un ērti ir ceļot ar vilcienu;

| b) | iniciatīvas dalībvalstīs, kas veicina gan publiskā un privātā sektora darījumu braucienus, gan iedzīvotāju svārstsatiksmi ar vilcienu; |
| --- | --- |

b)

iniciatīvas dalībvalstīs, kas veicina gan publiskā un privātā sektora darījumu braucienus, gan iedzīvotāju svārstsatiksmi ar vilcienu;

| c) | informatīvās izstādes, iedvesmojošas, izglītojošas un izpratni uzlabojošas kampaņas, kā arī demonstrācijas un informācijas vilcienu izmantošana, kas mudina mainīt pasažieru, patērētāju un uzņēmumu izturēšanos un sekmē aktīvu plašas sabiedrības iesaistīšanos ilgtspējīgāka transporta mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

c)

informatīvās izstādes, iedvesmojošas, izglītojošas un izpratni uzlabojošas kampaņas, kā arī demonstrācijas un informācijas vilcienu izmantošana, kas mudina mainīt pasažieru, patērētāju un uzņēmumu izturēšanos un sekmē aktīvu plašas sabiedrības iesaistīšanos ilgtspējīgāka transporta mērķu sasniegšanā;

| d) | dalīšanās ar valsts, reģionu un vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, uzņēmumu un skolu pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz to, kā popularizēt dzelzceļa transporta izmantošanu un panākt attieksmes izmaiņas visos līmeņos; |
| --- | --- |

d)

dalīšanās ar valsts, reģionu un vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, uzņēmumu un skolu pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz to, kā popularizēt dzelzceļa transporta izmantošanu un panākt attieksmes izmaiņas visos līmeņos;

| e) | pētījumu un inovatīvu darbību veikšana un to rezultātu izplatīšana Eiropas vai valsts mērogā; |
| --- | --- |

e)

pētījumu un inovatīvu darbību veikšana un to rezultātu izplatīšana Eiropas vai valsts mērogā;

| f) | ar Eiropas gadu saistītu projektu un tīklu popularizēšana, tostarp izmantojot plašsaziņas līdzekļus, sociālos tīklus un citas tiešsaistes kopienas; |
| --- | --- |

f)

ar Eiropas gadu saistītu projektu un tīklu popularizēšana, tostarp izmantojot plašsaziņas līdzekļus, sociālos tīklus un citas tiešsaistes kopienas;

| g) | partnerības un pasākumi, kā, piemēram, izklāstīti pielikumā; |
| --- | --- |

g)

partnerības un pasākumi, kā, piemēram, izklāstīti pielikumā;

| h) | paraugprakses apzināšana un veicināšana ar mērķi radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

h)

paraugprakses apzināšana un veicināšana ar mērķi radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus dažādiem transporta veidiem;

| i) | projektu un pasākumu veicināšana, lai palielinātu informētību par ilgtspējīgu mobilitāti no izbraukšanas vietas līdz galamērķim, kas kombinācijā ar citiem transporta veidiem nodrošina netraucētus risinājumus ceļošanai “no durvīm līdz durvīm”, tostarp aktīvu ceļošanu, un ilgtspējīgu un viedu loģistiku; |
| --- | --- |

i)

projektu un pasākumu veicināšana, lai palielinātu informētību par ilgtspējīgu mobilitāti no izbraukšanas vietas līdz galamērķim, kas kombinācijā ar citiem transporta veidiem nodrošina netraucētus risinājumus ceļošanai “no durvīm līdz durvīm”, tostarp aktīvu ceļošanu, un ilgtspējīgu un viedu loģistiku;

| j) | tādu projektu un darbību veicināšana, kas veicina informētību par vienotās Eiropas dzelzceļa telpas nozīmi, jo īpaši attiecībā uz tās notiekošo īstenošanu, darbībām, kas atvieglo starptautiskos dzelzceļa braucienus, un darbībām pasažieru digitālai informēšanai, piemēram, reāllaika informācijas sniegšanu par braucienu piedāvājumiem, maksām un grafikiem, tostarp no neatkarīgiem pakalpojumu sniedzējiem, atvieglojot salīdzināšanu; un |
| --- | --- |

j)

tādu projektu un darbību veicināšana, kas veicina informētību par vienotās Eiropas dzelzceļa telpas nozīmi, jo īpaši attiecībā uz tās notiekošo īstenošanu, darbībām, kas atvieglo starptautiskos dzelzceļa braucienus, un darbībām pasažieru digitālai informēšanai, piemēram, reāllaika informācijas sniegšanu par braucienu piedāvājumiem, maksām un grafikiem, tostarp no neatkarīgiem pakalpojumu sniedzējiem, atvieglojot salīdzināšanu; un

| k) | projektu un darbību veicināšana ar mērķi ieviest paplašinātu, modernizētu un savstarpēji izmantojamu dzelzceļa infrastruktūru, tostarp Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS), termināļus, kas piedāvā pārvadājumu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, kā arī ritošā sastāva modernizēšanu. |
| --- | --- |

k)

projektu un darbību veicināšana ar mērķi ieviest paplašinātu, modernizētu un savstarpēji izmantojamu dzelzceļa infrastruktūru, tostarp Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmu (ERTMS), termināļus, kas piedāvā pārvadājumu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, kā arī ritošā sastāva modernizēšanu.

2.   Komisija apsver iespēju Eiropas gada laikā rosināt:

| a) | pētījumu par iespējamību izveidot Eiropas marķējumu, ar ko popularizēt pa dzelzceļu pārvadātas preces un produktus, tādējādi mudinot uzņēmumus pārorientēt savus pārvadājumus uz dzelzceļu; un |
| --- | --- |

a)

pētījumu par iespējamību izveidot Eiropas marķējumu, ar ko popularizēt pa dzelzceļu pārvadātas preces un produktus, tādējādi mudinot uzņēmumus pārorientēt savus pārvadājumus uz dzelzceļu; un

| b) | pētījumu par iespējamību ieviest dzelzceļa savienojamības indeksu, kura mērķis būtu klasificēt ar dzelzceļa tīkla pakalpojumu izmantošanu sasniegto integrācijas līmeni un apliecināt dzelzceļa potenciālu konkurēt ar citiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

b)

pētījumu par iespējamību ieviest dzelzceļa savienojamības indeksu, kura mērķis būtu klasificēt ar dzelzceļa tīkla pakalpojumu izmantošanu sasniegto integrācijas līmeni un apliecināt dzelzceļa potenciālu konkurēt ar citiem transporta veidiem.

Līdz 2021. gada 31. martam Komisija informē par saviem plāniem Eiropas Parlamentu un Padomi.

3.   Savienības iestādes un struktūras, kā arī dalībvalstis 1. punktā minēto darbību popularizēšanā – attiecīgi Savienības un valsts līmenī – var atsaukties uz Eiropas gadu un izmantot tā vizuālo identitāti.

4. pants

Koordinēšana dalībvalstu līmenī

Par to, kā dalība Eiropas gadā tiek organizēta valsts līmenī, atbild dalībvalstis. Tās nodrošina attiecīgo darbību koordinēšanu valsts līmenī un ieceļ valsts kontaktpersonas ar nolūku nodrošināt koordinēšanu Savienības līmenī.

5. pants

Koordinēšana Savienības līmenī

1.   Lai koordinētu Eiropas gada norisi, Komisija regulāri rīko valsts kontaktpersonu sanāksmes. Minētās sanāksmes arī sniedz iespēju dalīties informācijā par Eiropas gada īstenošanu Savienības un valsts līmenī; Eiropas Parlamenta pārstāvji var piedalīties šajās sanāksmēs kā novērotāji.

2.   Eiropas gada koordinēšanai Savienības līmenī izmanto transversālu pieeju, lai izveidotu sinerģiju starp dažādajām Savienības programmām un iniciatīvām, ar kurām finansē projektus dzelzceļa transporta jomā vai projektus, kam ir dzelzceļa transporta dimensija.

3.   Eiropas gada īstenošanas atbalstam Savienības līmenī Komisija regulāri rīko sanāksmes, kurās piedalās ieinteresētās personas un pārstāvji no organizācijām vai struktūrām, kas darbojas dzelzceļa transporta jomā, tostarp no jau pastāvošiem starpvalstu tīkliem un attiecīgām nevalstiskajām organizācijām, augstskolām un tehnoloģiju centriem, kā arī jauniešu organizāciju un kopienu un personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām pārstāvošu organizāciju pārstāvji.

4.   Ja budžets to atļauj, Komisija var organizēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un projektus, kam var piešķirt atbalstu par izcilu ieguldījumu Eiropas gada mērķu sasniegšanā.

6. pants

Starptautiskā sadarbība

Eiropas gada vajadzībām Komisija, ja nepieciešams, sadarbojas ar kompetentām starptautiskajām organizācijām, vienlaikus nodrošinot Savienības dalības pamanāmību.

7. pants

Uzraudzība un izvērtēšana

Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu. Komisija nosaka galvenos darbības rādītājus iniciatīvu izvērtēšanai. Minētos galvenos darbības rādītājus izklāsta Komisijas ziņojumā. Minētā ziņojuma vajadzībām dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par to atbildībā esošajām darbībām.

8. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV C 364, 28.10.2020., 149. lpp.

1

(2)  
  2020. gada 14. oktobra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 17. decembra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (ES) Nr. 642/2014 (2014. gada 16. jūnijs), ar ko izveido kopuzņēmumu Shift2Rail (OV L 177, 17.6.2014., 9. lpp.).

5

Shift2Rail

---

PIELIKUMS

PARTNERĪBAS UN PASĀKUMI

Šajā pielikumā izklāstīts indikatīvs saraksts ar partnerībām un pasākumiem, kas saistīti ar Eiropas gadu.

| 1) | partnerības ar kinofestivāliem visā Eiropā nolūkā izcelt dzelzceļa ievērojamo lomu kino veidošanā; |
| --- | --- |

1)

partnerības ar kinofestivāliem visā Eiropā nolūkā izcelt dzelzceļa ievērojamo lomu kino veidošanā;

| 2) | sadarbība ar Eiropas dzelzceļa muzejiem un jau pastāvošiem kultūras pasākumiem, piemēram, kinofestivāliem un mākslas izstādēm; |
| --- | --- |

2)

sadarbība ar Eiropas dzelzceļa muzejiem un jau pastāvošiem kultūras pasākumiem, piemēram, kinofestivāliem un mākslas izstādēm;

| 3) | Partnerības ar ERA nolūkā uzsvērt:






  a) | dzelzceļa nozares sniegumu Eiropā; |
| --- | --- | --- |

3)

Partnerības ar ERA nolūkā uzsvērt:

a)

dzelzceļa nozares sniegumu Eiropā;

| b) | dzelzceļa nozarē iesaistīto dalībnieku, jo īpaši dzelzceļa darbinieku, zinātību; |
| --- | --- |

b)

dzelzceļa nozarē iesaistīto dalībnieku, jo īpaši dzelzceļa darbinieku, zinātību;

| c) | dzelzceļa priekšrocības drošības un vides aizsardzības ziņā; un |
| --- | --- |

c)

dzelzceļa priekšrocības drošības un vides aizsardzības ziņā; un

| d) | karjeras iespējas dzelzceļa nozarē skolēniem, studentiem un mācekļiem; |
| --- | --- |

d)

karjeras iespējas dzelzceļa nozarē skolēniem, studentiem un mācekļiem;

| 4) | mobilo izstāžu vilcieni Savienībā nolūkā informēt sabiedrību par Eiropas gada mērķiem un uzsvērt tā daudzo vēstījumu pievilcību; |
| --- | --- |

4)

mobilo izstāžu vilcieni Savienībā nolūkā informēt sabiedrību par Eiropas gada mērķiem un uzsvērt tā daudzo vēstījumu pievilcību;

| 5) | Inter-rail braukšanas karšu nodrošināšana jauniešiem saistībā ar Erasmus studijām vai konkursiem nolūkā paplašināt Eiropas gada tvērumu; |
| --- | --- |

5)

Inter-rail braukšanas karšu nodrošināšana jauniešiem saistībā ar Erasmus studijām vai konkursiem nolūkā paplašināt Eiropas gada tvērumu;

| 6) | iespējas izmantot stacijas kā mākslas eksponēšanas telpas, urbāno tikšanos vietas un ekonomisko, kultūras un pilsonisko aktivitāšu centrus un izmantot dzelzceļa muzejus Eiropas gada vēstījumu izplatīšanai. |
| --- | --- |

6)

iespējas izmantot stacijas kā mākslas eksponēšanas telpas, urbāno tikšanos vietas un ekonomisko, kultūras un pilsonisko aktivitāšu centrus un izmantot dzelzceļa muzejus Eiropas gada vēstījumu izplatīšanai.

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/116 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/116

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/2229

(2020. gada 23. decembris)

par grozījumiem Lēmumā Nr. 445/2014/ES, ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Savienības rīcības “Eiropas kultūras galvaspilsētas” (“rīcība”) mērķi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 445/2014/ES (2) 2. pantu ir aizsargāt un veicināt kultūru daudzveidību Eiropā un uzsvērt to kopīgās iezīmes, kā arī vairot iedzīvotāju piederības apziņu kopējai kultūras telpai, veicināt kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā, palielināt kultūras piedāvājuma klāstu, daudzveidību un Eiropas dimensiju pilsētās, cita starpā īstenojot transnacionālu sadarbību, paplašināt piekļuvi kultūras dzīvei un veicināt dalību tajā, uzlabot kultūras jomas spējas un tās saiknes ar citām jomām un ar kultūras palīdzību uzlabot pilsētu tēlu starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(1)

Savienības rīcības “Eiropas kultūras galvaspilsētas” (“rīcība”) mērķi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 445/2014/ES (2) 2. pantu ir aizsargāt un veicināt kultūru daudzveidību Eiropā un uzsvērt to kopīgās iezīmes, kā arī vairot iedzīvotāju piederības apziņu kopējai kultūras telpai, veicināt kultūras ieguldījumu pilsētu ilgtermiņa attīstībā, palielināt kultūras piedāvājuma klāstu, daudzveidību un Eiropas dimensiju pilsētās, cita starpā īstenojot transnacionālu sadarbību, paplašināt piekļuvi kultūras dzīvei un veicināt dalību tajā, uzlabot kultūras jomas spējas un tās saiknes ar citām jomām un ar kultūras palīdzību uzlabot pilsētu tēlu starptautiskā mērogā.

| (2) | Lai sasniegtu rīcības mērķus, vajadzīga mobilitāte, tūrisms, pasākumu organizēšana un sabiedrības dalība, ko Covid-19 pandēmijas laikā ir ļoti grūti vai pat praktiski neiespējami sasniegt. |
| --- | --- |

(2)

Lai sasniegtu rīcības mērķus, vajadzīga mobilitāte, tūrisms, pasākumu organizēšana un sabiedrības dalība, ko Covid-19 pandēmijas laikā ir ļoti grūti vai pat praktiski neiespējami sasniegt.

| (3) | Visā Eiropā veikto noslēgšanās pasākumu dēļ kultūras pasākumu norises vietas ir slēgtas un kultūras pasākumi ir atcelti vai atlikti uz nenoteiktu laiku. Eiropas un starptautiskie kultūras sadarbības projekti ir radikāli palēninājušies, jo robežu fiziska šķērsošana ir bijusi ierobežota. Visbeidzot, ņemot vērā ieņēmumu straujo kritumu un sabiedrības veselības jaunās vajadzības, pašvaldības un reģionu un valstu valdības nonāk arvien spiedīgāka budžeta apstākļos. Pašlaik sarežģītāka kļūst arī privātā sponsorēšana kultūras jomā – tāpēc, ka nav publisku pasākumu, ko sponsorēt, vai tāpēc, ka uzņēmumi dod priekšroku ar sabiedrības veselību saistītām sponsorēšanas darbībām. |
| --- | --- |

(3)

Visā Eiropā veikto noslēgšanās pasākumu dēļ kultūras pasākumu norises vietas ir slēgtas un kultūras pasākumi ir atcelti vai atlikti uz nenoteiktu laiku. Eiropas un starptautiskie kultūras sadarbības projekti ir radikāli palēninājušies, jo robežu fiziska šķērsošana ir bijusi ierobežota. Visbeidzot, ņemot vērā ieņēmumu straujo kritumu un sabiedrības veselības jaunās vajadzības, pašvaldības un reģionu un valstu valdības nonāk arvien spiedīgāka budžeta apstākļos. Pašlaik sarežģītāka kļūst arī privātā sponsorēšana kultūras jomā – tāpēc, ka nav publisku pasākumu, ko sponsorēt, vai tāpēc, ka uzņēmumi dod priekšroku ar sabiedrības veselību saistītām sponsorēšanas darbībām.

| (4) | Pilsētas, kurām pašreiz ir piešķirts un kurām tiks piešķirts nosaukums “Eiropas kultūras galvaspilsēta” (“nosaukums”), tiek ietekmētas dažādā mērā, galvenokārt atkarībā no gada, kurā tām piešķirts nosaukums. Šķiet, ka visvairāk ietekmētas ir divas pilsētas, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, un trīs pilsētas, kuras gatavojas saņemt nosaukumu 2021. gadā, lai gan turpmākā ietekme uz pilsētām, kurām vēlāk tiks piešķirts nosaukums, ir neskaidra. |
| --- | --- |

(4)

Pilsētas, kurām pašreiz ir piešķirts un kurām tiks piešķirts nosaukums “Eiropas kultūras galvaspilsēta” (“nosaukums”), tiek ietekmētas dažādā mērā, galvenokārt atkarībā no gada, kurā tām piešķirts nosaukums. Šķiet, ka visvairāk ietekmētas ir divas pilsētas, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, un trīs pilsētas, kuras gatavojas saņemt nosaukumu 2021. gadā, lai gan turpmākā ietekme uz pilsētām, kurām vēlāk tiks piešķirts nosaukums, ir neskaidra.

| (5) | Abām pilsētām, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, bija jāatliek vai jāatceļ visi pasākumi no 2020. gada marta, bez kādas skaidrības par to, kad un vai vispār atjaunosies normāls stāvoklis, vienlaikus turpinoties izdevumiem. Faktiski tām liegts pilnībā īstenot savas kultūras programmas 2020. gadā un gūt labumu no veiktā apjomīgā ieguldījuma cilvēkresursu un finansiālā ziņā. |
| --- | --- |

(5)

Abām pilsētām, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, bija jāatliek vai jāatceļ visi pasākumi no 2020. gada marta, bez kādas skaidrības par to, kad un vai vispār atjaunosies normāls stāvoklis, vienlaikus turpinoties izdevumiem. Faktiski tām liegts pilnībā īstenot savas kultūras programmas 2020. gadā un gūt labumu no veiktā apjomīgā ieguldījuma cilvēkresursu un finansiālā ziņā.

| (6) | Trīs pilsētās, kurām tiks piešķirts nosaukums 2021. gadā, Covid-19 pandēmija ir izraisījusi lielu nenoteiktību gandrīz visās jomās, kas saistītas ar gatavošanos: nedrošas izredzes saņemt finansējumu no publiskā un privātā sektora partneriem, nezināmi turpmākie drošības noteikumi, kas ietekmēs gan darbu pilsoņu iesaistē, gan atļaujamo pasākumu veidus, un ceļošanas ierobežojumi, kas mazina tūristu plūsmas un Eiropas partnerību iespēju. Ieviestie preventīvie pasākumi Covid-19 izplatīšanās mazināšanai, kuru rezultātā īstenošanas grupas nedarbojās, ir palēninājuši minēto trīs pilsētu priekšdarbus līdz kritiskam punktam, lai gan normālos apstākļos to pūliņiem vajadzētu dubultoties. Minētie priekšdarbi ir palēninājušies arī tādēļ, ka potenciālo līgumpartneru ekonomiskā izdzīvošana nav skaidra. |
| --- | --- |

(6)

Trīs pilsētās, kurām tiks piešķirts nosaukums 2021. gadā, Covid-19 pandēmija ir izraisījusi lielu nenoteiktību gandrīz visās jomās, kas saistītas ar gatavošanos: nedrošas izredzes saņemt finansējumu no publiskā un privātā sektora partneriem, nezināmi turpmākie drošības noteikumi, kas ietekmēs gan darbu pilsoņu iesaistē, gan atļaujamo pasākumu veidus, un ceļošanas ierobežojumi, kas mazina tūristu plūsmas un Eiropas partnerību iespēju. Ieviestie preventīvie pasākumi Covid-19 izplatīšanās mazināšanai, kuru rezultātā īstenošanas grupas nedarbojās, ir palēninājuši minēto trīs pilsētu priekšdarbus līdz kritiskam punktam, lai gan normālos apstākļos to pūliņiem vajadzētu dubultoties. Minētie priekšdarbi ir palēninājušies arī tādēļ, ka potenciālo līgumpartneru ekonomiskā izdzīvošana nav skaidra.

| (7) | Lēmums Nr. 445/2014/ES neparedz elastību, kas nepieciešama šādos ārkārtējos apstākļos, un, konkrētāk, tajā nav ietverts nekāds noteikums par tā gada pagarināšanu vai pārcelšanu, kurā kādai pilsētai ir piešķirts nosaukums. |
| --- | --- |

(7)

Lēmums Nr. 445/2014/ES neparedz elastību, kas nepieciešama šādos ārkārtējos apstākļos, un, konkrētāk, tajā nav ietverts nekāds noteikums par tā gada pagarināšanu vai pārcelšanu, kurā kādai pilsētai ir piešķirts nosaukums.

| (8) | Tādēļ Lēmums Nr. 445/2014/ES būtu jāgroza tā, lai tas būtu cieši pielāgots vajadzībai pārvarēt ārkārtas situāciju, nolūkā ļaut pilsētām, kurām piešķirts nosaukums un kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk, īstenot savas kultūras programmas tā, ka ir iespējams sasniegt rīcības mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Lēmums Nr. 445/2014/ES būtu jāgroza tā, lai tas būtu cieši pielāgots vajadzībai pārvarēt ārkārtas situāciju, nolūkā ļaut pilsētām, kurām piešķirts nosaukums un kuras Covid-19 pandēmija skārusi vissmagāk, īstenot savas kultūras programmas tā, ka ir iespējams sasniegt rīcības mērķus.

| (9) | Pēc konsultācijām, kurās piedalījās attiecīgās pilsētas un dalībvalstis, tika secināts, ka būtu atbilstoši tām pilsētām, kurām Horvātija un Īrija izraudzījusies piešķirt nosaukumu 2020. gadā, nodrošināt iespēju savas kultūras programmas turpināt īstenot līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot izraudzīto gadu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc konsultācijām, kurās piedalījās attiecīgās pilsētas un dalībvalstis, tika secināts, ka būtu atbilstoši tām pilsētām, kurām Horvātija un Īrija izraudzījusies piešķirt nosaukumu 2020. gadā, nodrošināt iespēju savas kultūras programmas turpināt īstenot līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot izraudzīto gadu.

| (10) | Pēc konsultācijām, kurās piedalījās attiecīgās pilsētas un dalībvalstis, tika secināts, ka gads, kurā Rumānija un Grieķija ir tiesīgas saņemt nosaukumu, būtu pārceļams no 2021. uz 2023. gadu, un gads, kurā kādai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij ir tiesības saņemt nosaukumu, būtu pārceļams no 2021. uz 2022. gadu. |
| --- | --- |

(10)

Pēc konsultācijām, kurās piedalījās attiecīgās pilsētas un dalībvalstis, tika secināts, ka gads, kurā Rumānija un Grieķija ir tiesīgas saņemt nosaukumu, būtu pārceļams no 2021. uz 2023. gadu, un gads, kurā kādai kandidātvalstij vai potenciālajai kandidātvalstij ir tiesības saņemt nosaukumu, būtu pārceļams no 2021. uz 2022. gadu.

| (11) | Juridiskās noteiktības labad, jo īpaši attiecībā uz pilsētām, kurām piešķirts nosaukums 2020. un 2021. gadā, un lai novērstu jebkādus Lēmuma Nr. 445/2014/ES piemērošanas traucējumus, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tas būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(11)

Juridiskās noteiktības labad, jo īpaši attiecībā uz pilsētām, kurām piešķirts nosaukums 2020. un 2021. gadā, un lai novērstu jebkādus Lēmuma Nr. 445/2014/ES piemērošanas traucējumus, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā un tas būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

| (12) | Tāpēc Lēmums 445/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc Lēmums 445/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu Nr. 445/2014/ES groza šādi:

| 1) | 3. pantu groza šādi:






  a) | 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Nosaukumu katru gadu piešķir ne vairāk kā vienai pilsētai katrā no divām dalībvalstīm, kas norādītas pielikumā iekļautajā kalendārā (“kalendārs”), un attiecīgajos gados – vienai pilsētai no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valsts, kura ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu puse (“EBTA/EEZ valsts”), kandidātvalsts vai potenciāla kandidātvalsts, vai vienai pilsētai no valsts, kas pievienojas Savienībai 5. punktā izklāstītajos apstākļos. Tomēr 2023. gadā nosaukumu piešķir ne vairāk kā vienai pilsētai katrā no trim dalībvalstīm, kas norādītas kalendārā.”; |
| --- | --- | --- |

1)

3. pantu groza šādi:

a)

2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Nosaukumu katru gadu piešķir ne vairāk kā vienai pilsētai katrā no divām dalībvalstīm, kas norādītas pielikumā iekļautajā kalendārā (“kalendārs”), un attiecīgajos gados – vienai pilsētai no Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas valsts, kura ir Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu puse (“EBTA/EEZ valsts”), kandidātvalsts vai potenciāla kandidātvalsts, vai vienai pilsētai no valsts, kas pievienojas Savienībai 5. punktā izklāstītajos apstākļos. Tomēr 2023. gadā nosaukumu piešķir ne vairāk kā vienai pilsētai katrā no trim dalībvalstīm, kas norādītas kalendārā.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Tiesības saņemt nosaukumu dalībvalstu pilsētām piešķir uz vienu gadu atbilstoši dalībvalstu secībai, kādā tās norādītas kalendārā. Pilsētas, kuras nosaukumu saņēmušas 2020. gadā, var saglabāt nosaukumu līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot izraudzīšanas nosaukuma gadu.”; |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Tiesības saņemt nosaukumu dalībvalstu pilsētām piešķir uz vienu gadu atbilstoši dalībvalstu secībai, kādā tās norādītas kalendārā. Pilsētas, kuras nosaukumu saņēmušas 2020. gadā, var saglabāt nosaukumu līdz 2021. gada 30. aprīlim, nemainot izraudzīšanas nosaukuma gadu.”;

| 2) | lēmuma 4. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

  “Kultūras programma aptver nosaukuma gadu, un to izstrādā īpaši nosaukuma mērķiem saskaņā ar 5. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tomēr pilsētas, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, var turpināt īstenot savu kultūras programmu līdz 2021. gada 30. aprīlim.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 4. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kultūras programma aptver nosaukuma gadu, un to izstrādā īpaši nosaukuma mērķiem saskaņā ar 5. pantā noteiktajiem kritērijiem. Tomēr pilsētas, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, var turpināt īstenot savu kultūras programmu līdz 2021. gada 30. aprīlim.”;

| 3) | lēmuma 16. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

  “Attiecīgās pilsētas ne vēlāk kā līdz tā gada 31. decembrim, kas seko pēc nosaukuma gada, sagatavo savus novērtējuma ziņojumus un nosūta tos Komisijai. Tomēr pilsētas, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, sagatavo savus novērtējuma ziņojumus un nosūta tos Komisijai līdz 2022. gada 30. aprīlim.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 16. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu:

“Attiecīgās pilsētas ne vēlāk kā līdz tā gada 31. decembrim, kas seko pēc nosaukuma gada, sagatavo savus novērtējuma ziņojumus un nosūta tos Komisijai. Tomēr pilsētas, kurām nosaukums piešķirts 2020. gadā, sagatavo savus novērtējuma ziņojumus un nosūta tos Komisijai līdz 2022. gada 30. aprīlim.”;

| 4) | pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Spēkā paliek Lēmuma Nr. 445/2014/ES 7.–11. pantā un 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās procedūras, kas jau ir pabeigtas attiecībā uz 2021. gada nosaukumu. Nosaukuma gadu maina saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

D. M. SASSOLI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2020. gada 17. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2020. gada 22. decembra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 445/2014/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Savienības rīcību “Eiropas kultūras galvaspilsētas” no 2020. līdz 2033. gadam un atceļ Lēmumu Nr. 1622/2006/EK (OV L 132, 3.5.2014., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“KALENDĀRS

| 2020 | Horvātija | Īrija | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | | | |
| 2022 | Lietuva | Luksemburga | Kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts |
| 2023 | Ungārija | Rumānija | Grieķija |
| 2024 | Igaunija | Austrija | EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts |
| 2025 | Slovēnija | Vācija | |
| 2026 | Slovākija | Somija | |
| 2027 | Latvija | Portugāle | |
| 2028 | Čehija | Francija | EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts |
| 2029 | Polija | Zviedrija | |
| 2030 | Kipra | Beļģija | EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts |
| 2031 | Malta | Spānija | |
| 2032 | Bulgārija | Dānija | |
| 2033 | Nīderlande | Itālija | EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts” |

2020

Horvātija

Īrija

2021

2022

Lietuva

Luksemburga

Kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

2023

Ungārija

Rumānija

Grieķija

2024

Igaunija

Austrija

EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

2025

Slovēnija

Vācija

2026

Slovākija

Somija

2027

Latvija

Portugāle

2028

Čehija

Francija

EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

2029

Polija

Zviedrija

2030

Kipra

Beļģija

EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts

2031

Malta

Spānija

2032

Bulgārija

Dānija

2033

Nīderlande

Itālija

EBTA/EEZ valsts, kandidātvalsts vai potenciālā kandidātvalsts”

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/120

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/2230

(2020. gada 18. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1388/2013, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu piegādi, ko Savienībā ražo nepietiekamos daudzumos, un tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (1) tika atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus minēto tarifu kvotu ietvaros Savienībā var importēt ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu pietiekamu un nepārtrauktu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu piegādi, ko Savienībā ražo nepietiekamos daudzumos, un tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgos, ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1388/2013 (1) tika atvērtas autonomas tarifu kvotas. Ražojumus minēto tarifu kvotu ietvaros Savienībā var importēt ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi.

| (2) | Tā kā Savienības interesēs ir nodrošināt konkrētu rūpniecības ražojumu pienācīgu piegādi un ņemot vērā to, ka identiski un līdzvērtīgi ražojumi vai aizstājējražojumi Savienībā netiek ražoti pietiekamos daudzumos, ir jāatver jaunas tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2574, 09.2575, 9.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 un 09.2585, piemērojot nulles vai samazinātu nodokļa likmi šo ražojumu atbilstošiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā Savienības interesēs ir nodrošināt konkrētu rūpniecības ražojumu pienācīgu piegādi un ņemot vērā to, ka identiski un līdzvērtīgi ražojumi vai aizstājējražojumi Savienībā netiek ražoti pietiekamos daudzumos, ir jāatver jaunas tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2574, 09.2575, 9.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 un 09.2585, piemērojot nulles vai samazinātu nodokļa likmi šo ražojumu atbilstošiem daudzumiem.

| (3) | Attiecībā uz tarifa kvotām ar kārtas numuriem 09.2684 un 09.2854 kvotu apjomi būtu jāpalielina, jo palielinājums ir Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz tarifa kvotām ar kārtas numuriem 09.2684 un 09.2854 kvotu apjomi būtu jāpalielina, jo palielinājums ir Savienības interesēs.

| (4) | Tā kā dažu rūpniecības preču ražošanas jauda Savienībā ir palielinājusies, būtu jāsamazina tarifa kvotu ar kārtas numuriem 09.2591 un 09.2888 apjomi. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā dažu rūpniecības preču ražošanas jauda Savienībā ir palielinājusies, būtu jāsamazina tarifa kvotu ar kārtas numuriem 09.2591 un 09.2888 apjomi.

| (5) | Kvotas periods tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2580, 09.2582, 09.2583, 09.2648 un 09.2730 būtu jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim un kvotu apjoms būtu jāpielāgo ik gadu, jo šīs tarifu kvotas tika atvērtas tikai uz sešiem mēnešiem un to saglabāšana joprojām ir Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(5)

Kvotas periods tarifu kvotām ar kārtas numuriem 09.2580, 09.2582, 09.2583, 09.2648 un 09.2730 būtu jāpagarina līdz 2021. gada 31. decembrim un kvotu apjoms būtu jāpielāgo ik gadu, jo šīs tarifu kvotas tika atvērtas tikai uz sešiem mēnešiem un to saglabāšana joprojām ir Savienības interesēs.

| (6) | Tā kā Savienības interesēs vairs nav saglabāt tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2587, 09.2594, 09.2674, 09.2834, 09.2955, 09.2972 un 09.2588, minētās tarifu kvotas būtu jāslēdz sākot ar 2021. gada 1. janvāri. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Savienības interesēs vairs nav saglabāt tarifu kvotas ar kārtas numuriem 09.2587, 09.2594, 09.2674, 09.2834, 09.2955, 09.2972 un 09.2588, minētās tarifu kvotas būtu jāslēdz sākot ar 2021. gada 1. janvāri.

| (7) | Ņemot vērā izdarāmos grozījumus un skaidrības labad, būtu jāaizstāj Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā izdarāmos grozījumus un skaidrības labad, būtu jāaizstāj Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikums.

| (8) | Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem tarifu kvotu shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas 2011. gada 13. decembra paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām, šajā regulā paredzētās izmaiņas attiecībā uz konkrēto ražojumu tarifu kvotām būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(8)

Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem tarifu kvotu shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas 2011. gada 13. decembra paziņojumā par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām, šajā regulā paredzētās izmaiņas attiecībā uz konkrēto ražojumu tarifu kvotām būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1388/2013 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Padomes Regula (ES) Nr. 1388/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010 (OV L 354, 28.12.2013., 319. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| Kārtas Nr. | KN kods | Taric | Apraksts | Kvotas ilgums | Kvotas lielums | Kvotas nodevas likme (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Kukurūzas vālītes (Zea mays var. saccharata), arī sagrieztas, kā diametrs ir no 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 mm, paredzētas izmantošanai pārtikas rūpniecības produktu ražošanā apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu (1)
   (2)
   (3) | 1.1.–31.12. | 550 tonnu | 0 % (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 tonnu | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Saldie ķirši ar spirta piedevu, kuru cukura saturs nepārsniedz 9 % no svara, ar diametru 19,9 mm vai mazāku, ar kauliņu, izmantošanai šokolādes izstrādājumos (2) | 1.1.–31.12. | 1 000 tonnu | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Sojas pupu proteīna koncentrāts, kas satur:






  — | 60 masas % (± 10 masas %) kopproteīna, |

Kārtas Nr.

KN kods

Taric

Apraksts

Kvotas ilgums

Kvotas lielums

Kvotas nodevas likme (%)

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Kukurūzas vālītes (Zea mays var. saccharata), arī sagrieztas, kā diametrs ir no 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 mm, paredzētas izmantošanai pārtikas rūpniecības produktu ražošanā apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu (1)
   (2)
   (3)

1.1.–31.12.

550 tonnu

0 % (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 tonnu

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Saldie ķirši ar spirta piedevu, kuru cukura saturs nepārsniedz 9 % no svara, ar diametru 19,9 mm vai mazāku, ar kauliņu, izmantošanai šokolādes izstrādājumos (2)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Sojas pupu proteīna koncentrāts, kas satur:

—

60 masas % (± 10 masas %) kopproteīna,

| — | 5 masas % (± 3 masas %) kopšķiedras, |
| --- | --- |

—

5 masas % (± 3 masas %) kopšķiedras,

| — | 5 masas % (± 3 masas %) koppelnu un |
| --- | --- |

—

5 masas % (± 3 masas %) koppelnu un

| — | 3 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,9 masas % cietes, |
| --- | --- |

—

3 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,9 masas % cietes,

izmantošanai dzīvnieku barības produktu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

30 000 tonnu

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 EUR/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā (2)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2586

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Katalītiski hidroizomerizēta un no parafīniem attīrīta pamateļļa, kas sastāv no hidrogenētiem ogļūdeņražiem ar augstu izoparafīnu saturu un kas satur

| — | piesātinātos ogļūdeņražus 90 % vai vairāk no masas, un |
| --- | --- |

—

piesātinātos ogļūdeņražus 90 % vai vairāk no masas, un

| — | sēru ne vairāk kā 0,03 % no masas, |
| --- | --- |

—

sēru ne vairāk kā 0,03 % no masas,

un ar

| — | viskozitātes indeksu 80 vai lielāku, bet mazāku par 120, un |
| --- | --- |

—

viskozitātes indeksu 80 vai lielāku, bet mazāku par 120, un

| — | kinemātisko viskozitāti, kas nav mazāka par 5,0 cSt 100° C temperatūrā, bet kas nepārsniedz 13,0 cSt 100°°C temperatūrā |
| --- | --- |

—

kinemātisko viskozitāti, kas nav mazāka par 5,0 cSt 100° C temperatūrā, bet kas nepārsniedz 13,0 cSt 100°°C temperatūrā

1.1.–30.6.

200 000 tonnu

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafīna vasks, kas satur mazāk nekā 0,75 masas % eļļas

1.4.–31.10.

60 000 tonnu

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Jēlparafīns (CAS RN 64742-61-6)

1.1.–31.12.

100 000 tonnu

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamīdskābe (CAS RN 5329-14-6) ar tīrību pēc svara 95 % vai vairāk, arī ar pievienotu pretsalipes vielu silīcija dioksīdu (CAS RN 112926-00-8), kā daudzums nepārsniedz 5 %

1.1.–31.12.

27 000 tonnu

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Silīcija dioksīdu saturošs pildījums granulu veidā ar silīcija dioksīda saturu vismaz 97 %

1.1.–31.12.

1 700 tonnu

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds (CAS RN 1314-35-8 vai CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 tonnu

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cēzija sulfāts (CAS RN 10294-54-9) cietā veidā vai kā ūdens šķīdums, kas masas procentu izteiksmē satur vairāk nekā 48 %, bet ne vairāk kā 52 % cēzija sulfāta

1.1.–31.12.

200 tonnu

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromohlorometāns (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 tonnu

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-dihlorbenzols (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 tonnu

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propān-1-ols (propilspirts) (CAS RN 71-23-8)

1.1.–31.12.

15 000 tonnu

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropilmetanols (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 tonnu

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezols (CAS RN 95-48-7), kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara

1.1.–31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-tetrakis(hidroksimetil)-3,3'-oksidipropān-1-ols (CAS RN 126-58-9)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2624

2912 42 00

Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds) (CAS RN 121-32-4)

1.1.–31.12.

1 950 tonnu

0 %

09.2683

ex 2914 19 90

50

Kalcija acetilacetonāts (CAS RN 19372-44-2) stabilizatoru sistēmu ražošanai, tablešu veidā (2)

1.1.–31.12.

200 tonnu

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Cyclopropyl metil ketonu (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 tonnu

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Etiķskābe (CAS RN 64-19-7) ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku

1.1.–31.12.

1 000 000 tonnu

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinilacetāts (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

400 000 tonnu

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etiltrifluoracetāts (CAS RN 383-63-1)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 250 tonnu

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetilfenilacetilhlorīds (CAS RN 55312-97-5)

1.1.–31.12.

700 tonnu

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietiloksalāts (CAS RN 95-92-1)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetilsebacāts (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekanediokskābe (CAS RN 693-23-2) ar tīrības pakāpi, lielāku nekā 98,5 masas %

1.1.–31.12.

8 000 tonnu

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetilsalicilskābe (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 tonnu

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil 3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts (CAS RN 2082-79-3), kuram:

| — | caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 masas % vai lielāka un |
| --- | --- |

—

caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 masas % vai lielāka un

| — | kušanas temperatūra ir 49 °C vai augstāka, bet ne augstāka par 54 °C, |
| --- | --- |

—

kušanas temperatūra ir 49 °C vai augstāka, bet ne augstāka par 54 °C,

izmantojams, lai ražotu PVC apstrādes kombinētos (vienpakas) stabilizatorus uz pulveru maisījumu bāzes (pulverus vai presētas granulas) (2)

1.1.–31.12.

380 tonnu

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritrīttetrakis(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroksifenil)propionāts) (CAS RN 6683-19-8), kura

| — | caur sietu ar 250 μm acojumu izsijātā daļa ir 75 % no svara vai vairāk un caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 % no svara vai vairāk, un |
| --- | --- |

—

caur sietu ar 250 μm acojumu izsijātā daļa ir 75 % no svara vai vairāk un caur sietu ar 500 μm acojumu izsijātā daļa ir 99 % no svara vai vairāk, un

| — | kušanas punkts ir 110 °C vai vairāk, bet ne vairāk par 125 °C, |
| --- | --- |

—

kušanas punkts ir 110 °C vai vairāk, bet ne vairāk par 125 °C,

izmantojams, lai ražotu PVC apstrādes kombinētos (vienpakas) stabilizatorus uz pulveru maisījumu bāzes (pulverus vai presētas granulas)  (2)

1.1.–31.12.

140 tonnu

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarbonskābes dianhidrīds (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Tri(2,4-di-terc-butilfenil)fosfīts (CAS RN 31570-04-4)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2648

ex 2920 90 10

75

Dimetilsulfāts (CAS RN 77-78-1) ar tīrības pakāpi vismaz 99 %

1.1.–31.12.

18 000 tonnu

2 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilamīns (CAS RN 124-30-1)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetilaminoetil)(metil)amīns (CAS RN 3030-47-5)

1.1.–31.12.

1 700 tonnu

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilīns (CAS RN 62-53-3) ar tīrību 99 masas % vai lielāku

1.1.–31.12.

150 000 tonnu

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluor-N-(1-metiletil)benzolamīns (CAS RN 70441-63-3)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2582

ex 2921 43 00

80

2-metilanilīns (CAS RN 95-53-4) ar tīrības pakāpi vismaz 99 masas %

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

2 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenilēndiamīns (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 tonnu

0 %

09.2730

ex 2921 59 90

85

4,4’-metāndiildianilīns (CAS RN 101-77-9) ar tīrības pakāpi vismaz 97 % no masas, granulu formā, izmantošanai prepolimēru ražošanā (2)

1.1.–31.12.

200 tonnu

2 %

09.2591

ex 2922 41 00

10

L-Lisīna hidrohlorīds (CAS RN 657-27-2)

1.1.–31.12.

245 000 tonnu

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-Treonīns (CAS RN 72-19-5)

1.1.–31.12.

166 000 tonnu

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīds (CAS RN 3327-22-8) ūdens šķīduma veidā, kas satur pēc svara 65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 71 % 3-hlor-2-hidroksipropil)trimetilamonija hlorīda

1.1.–31.12.

19 000 tonnu

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodprop-2-in-1-il butilkarbamāts (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamols (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.–31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilnitrils (CAS RN 107-13-1), izmantošanai 55. nodaļas un pozīcijas 6815 preču ražošanā (2)

1.1.–31.12.

60 000 tonnu

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrilnitrils (CAS RN 107-13-1), izmantošanai pozīcijas 2921, 2924, 3906 un 4002 preču ražošanā (2)

1.1.–31.12.

40 000 tonnu

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitrila (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

900 tonnu

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometilhidrazīns (CAS RN 60-34-4) ūdens šķīduma veidā ar monometilhidrazīna saturu 40 (± 5) masas %

1.1.–31.12.

900 tonnu

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftilēndiizocianāts (CAS RN 3173-72-6) ar tīrības pakāpi, lielāku nekā 90 masas %

1.1.–30.6.

205 tonnu

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidīns (CAS RN 556-88-7)

1.1.–31.12.

6 500 tonnu

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-trietoksisililpropil]disulfīds (CAS RN 56706-10-6)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Hlor-4-(metilsulfonil)-3-((2,2,2-trifluoretoksi)metil)benzoskābe (CAS RN 120100-77-8)

1.1.–31.12.

300 tonnu

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadeciltrimetoksilāns (CAS RN 16415-12-6) ar tīrības pakāpi, vismaz 95 masas %, izmantošanai polietilēna ražošanā (2)

1.1.–31.12.

165 tonnu

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furaldehīds (furfuraldehīds)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekān-5-olīds (CAS RN 705-86-2)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekān-5-olīds (CAS RN 713-95-1)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksān-6-olīds (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 tonnu

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonāls (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 tonnu

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametilpiperidīn-4-ols (CAS RN 2403-88-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutinibs (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.–31.12.

5 tonnu

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[(3-(Dimetilamino)propil)]heksahidro-1,3,5-triazīns (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

600 tonnu

0 %

09.2595

ex 2933 99 80

49

1,4,7,10-tetraazaciklododekāns (CAS RN 294-90-6)

1.1.–31.12.

40 tonnu

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolons (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-Hlortiofēn-2-karbonskābe (CAS RN 24065-33-6)

1.1.–31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksibenzoil)amino]sulfonil]-benzoilhlorīds (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-trimetilpentān-2-amīnija (3R,5S,6E)-7-{2-[(etilsulfonil)amino]-4-(4- fluorofenil)-6-(propān-2-il)pirimidīn-5-il}-3,5- dihidroksihept -6-enoāts (CAS RN 917805-85-7)

1.1.–31.12.

5 000 kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksiloze (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 tonnu

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Krāsviela C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) un uz krāsvielas C.I. Disperse Yellow 54 bāzes izgatavotie preparāti, kuri svara izteiksmē satur 99 % vai vairāk šīs krāsvielas

1.1.–31.12.

250 tonnu

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Preparāti uz krāsvielas C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) bāzes ar tās saturu 60 % (masas) vai lielāku, bet mazāk par 85 % (masas)

1.1.–31.12.

50 tonnu

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Krāsviela C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) un uz tās bāzes izgatavoti preparāti ar krāsvielas C.I. Pigment Red 4 saturu 60 % vai vairāk no masas

1.1.–31.12.

150 tonnu

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Ar sodas kušņiem kalcinētadiatomīta zeme

1.1.–31.12.

35 000 tonnu

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Nātrija lignosulfonāts (CAS RN 8061-51-6)

1.1.–31.12.

40 000 tonnu

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfātterpentīns

1.1.–31.12.

25 000 tonnu

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem

1.1.–31.12.

280 000 tonnu

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Preparāts, kas satur 38 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 % no kopējās masas ūdenī disperģēta cinka piritiona (INN) (CAS RN 13463-41-7)

1.1.–31.12.

500 tonnu

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Piedevas, kas sastāv no difenilamīna un nonēnu ar sazarotu ķēdi reakcijas produktiem, ar:

| — | vairāk nekā 28 masas %, bet ne vairāk kā 55 masas % 4-monononildifenilamīna un |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 28 masas %, bet ne vairāk kā 55 masas % 4-monononildifenilamīna un

| — | vairāk nekā 45 masas %, bet ne vairāk kā 65 masas % 4,4’-dinonildifenilamīna, |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 45 masas %, bet ne vairāk kā 65 masas % 4,4’-dinonildifenilamīna,

| — | ne vairāk kā 5 masas % no kopējās 2,4-dinonildifenilamīna un 2,4’-dinonildifenilamīna procentuālās daļas, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 5 masas % no kopējās 2,4-dinonildifenilamīna un 2,4’-dinonildifenilamīna procentuālās daļas,

tiek izmantotas ziežeļļu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

900 tonnu

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda

1.1.–31.12.

3 000 tonnu

0 %

09.2820

ex 3824 79 00

10

Maisījumi, kas satur no masas:

| — | 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % 2-hlorpropēna (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % 2-hlorpropēna (CAS RN 557-98-2),

| — | 8 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 14 % (Z)-1-hlorpropēna (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

8 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 14 % (Z)-1-hlorpropēna (CAS RN 16136-84-8),

| — | 5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 23 % 2-hlorpropāna (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 23 % 2-hlorpropāna (CAS RN 75-29-6),

| — | ne vairāk kā 6 % 3-hlorpropēna (CAS RN 107-05-1) un |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 6 % 3-hlorpropēna (CAS RN 107-05-1) un

| — | ne vairāk kā 1 % ethilhlorīda (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 1 % ethilhlorīda (CAS RN 75-00-3)

1.1.–31.12.

6 000 tonnu

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Preparāts, kura sastāvā ir:

| — | 55 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 78 % dimetilglutarāta (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

55 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 78 % dimetilglutarāta (CAS RN 1119-40-0),

| — | 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetiladipāta (CAS RN 627-93-0) un |
| --- | --- |

—

10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetiladipāta (CAS RN 627-93-0) un

| — | ne vairāk kā 35 % dimetilsukcināta (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 35 % dimetilsukcināta (CAS RN 106-65-0)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis-(3-trietoksisililpropil)sulfīdu maisījums (CAS RN 211519-85-6)

1.1.–31.12.

9 000 tonnu

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Acetofenons (CAS RN 98-86-2) ar tīrības pakāpi 60 % no svara vai vairāk, bet ne vairāk par 90 % no svara

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Trešējo alkildimetilamīnu maisījums, kas pēc svara satur:

| — | 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 80 % dodecildimetilamīna (CAS RN 112-18-5) un |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 80 % dodecildimetilamīna (CAS RN 112-18-5) un

| — | 20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetil(tetradecil)amīna (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

20 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetil(tetradecil)amīna (CAS RN 112-75-4)

1.1.–31.12.

20 000 tonnu

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām:

| — | ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara; |
| --- | --- |

—

ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara;

| — | ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110, un |
| --- | --- |

—

ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110, un

| — | ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100° C |
| --- | --- |

—

ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100° C

1.1.–31.12.

1 600 tonnu

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas:

| — | 75 % vai vairāk sterīnu, |
| --- | --- |

—

75 % vai vairāk sterīnu,

| — | ne vairāk kā 25 % stanolu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 25 % stanolu,

izmantošanai sterīnu/stanolu vai sterīnu/stanolu esteru ražošanā (2)

1.1.–31.12.

2 500 tonnu

0 %

09.2639

3905 30 00

Poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidrolizētas acetātgrupas

1.1.–31.12.

15 000 tonnu

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinilbutirāls) (CAS RN 63148-65-2):

| — | kas satur 17,5–20 % mol hidroksilgrupu un |
| --- | --- |

—

kas satur 17,5–20 % mol hidroksilgrupu un

| — | kura vidējais daļiņu izmērs (D50) ir lielāks par 0,6mm |
| --- | --- |

—

kura vidējais daļiņu izmērs (D50) ir lielāks par 0,6mm

1.1.–31.12.

12 500 tonnu

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polimēru maisījums no polikarbonāta un poli(metilmetakrilāta) ar polikarbonāta saturu 98,5 masas % vai lielāku, lodīšu vai granulu veidā, ar gaismas caurlaidību 88,5 % vai lielāku, ko mēra, izmantojot testa paraugu ar sieniņu biezumu 4,0 mm pie viļņu garuma λ = 400 nm (saskaņā ar standartu ISO 13468-2)

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Poli(etilēntereftalāta) un cikloheksāndimetanola kopolimērs, kurā cikloheksāndimetanola masas daļa ir lielāka par 10 %

1.1.–31.12.

60 000 tonnu

2 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Poli(oksi-1,4-fenilēnsulfonil-1,4-fenilēnoksi-4,4’-bifenilēns)

1.1.–31.12.

5 000 tonnu

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Celulozes acetāta pārslas

1.1.–31.12.

75 000 tonnu

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Nātrija algināts, kas ekstrahēts no brūnajām aļģēm (CAS RN 9005-38-3)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Nātrija hialuronāts, nesterils, kura

| — | masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000 , |
| --- | --- |

—

masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000 ,

| — | endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg,

| — | etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas, |
| --- | --- |

—

etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas,

| — | izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas |
| --- | --- |

—

izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas

1.1.–31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polimetilmetakrilāta loksnes, kas atbilst standartiem:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) un DTD5592A vai |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) un DTD5592A vai

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) un DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) un DTD5592A

1.1.–31.12.

100 tonnu

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Reģenerētas celulozes šūnu bloks, piesūcināts ar magnija hlorīda un četrvērtīgā amonija savienojumu saturošu ūdeni, izmēri 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 700 tonnu

0 %

09.2576

ex 5208 12 16

20

Nebalināts audekla pinuma audums:

| — | platumā ne vairāk kā 145 cm, |
| --- | --- |

—

platumā ne vairāk kā 145 cm,

| — | ar virsmas blīvumu 120 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 130 g/m2, |
| --- | --- |

—

ar virsmas blīvumu 120 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 130 g/m2,

| — | ar 30 vai vairāk, bet ne vairāk kā 45 audiem uz cm, |
| --- | --- |

—

ar 30 vai vairāk, bet ne vairāk kā 45 audiem uz cm,

| — | ar locījumeģi abās pusēs. |
| --- | --- |

—

ar locījumeģi abās pusēs.

No iekšpuses 15 mm (± 2mm) platā locījumeģe sastāv no 6 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 9 mm platas audekla pinuma daļas un 6 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 9 mm platas panamas pinuma daļas

1.1.–31.12.

1 500 000 m2

0 %

09.2577

ex 5208 12 96

20

Nebalināts audekla pinuma audums:

| — | platumā ne vairāk kā 145 cm, |
| --- | --- |

—

platumā ne vairāk kā 145 cm,

| — | ar virsmas blīvumu 130 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 145 g/m2 |
| --- | --- |

—

ar virsmas blīvumu 130 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 145 g/m2

| — | ar 30 vai vairāk, bet ne vairāk kā 45 audiem uz cm, |
| --- | --- |

—

ar 30 vai vairāk, bet ne vairāk kā 45 audiem uz cm,

| — | ar locījumeģi abās pusēs. |
| --- | --- |

—

ar locījumeģi abās pusēs.

No iekšpuses 15 mm (± 2mm) platā locījumeģe sastāv no 6 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 9 mm platas audekla pinuma daļas un 6 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 9 mm platas panamas pinuma daļas

1.1.–31.12.

2 300 000 m2

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Neilona un citu poliamīdu (PA6 und PA66) sintētisko šķiedru atlikas (arī atsukas, pavedienu atlikas un irdinātas šķiedras)

1.1.–31.12.

10 000 tonnu

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Gumijoti tekstilmateriāli, austi un laminēti, ar šādām īpašībām:

| — | ar trim kārtām, |
| --- | --- |

—

ar trim kārtām,

| — | viena ārējā kārta sastāv no akrila drānas, |
| --- | --- |

—

viena ārējā kārta sastāv no akrila drānas,

| — | otra ārējā kārta sastāv no poliestera drānas, |
| --- | --- |

—

otra ārējā kārta sastāv no poliestera drānas,

| — | vidējā kārta sastāv no hlorbutilkaučuka, |
| --- | --- |

—

vidējā kārta sastāv no hlorbutilkaučuka,

| — | vidējās kārtas masa ir 452 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

vidējās kārtas masa ir 452 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 569 g/m2,

| — | tekstilmateriāla kopējā masa ir 952 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 1159 g/m2, vai |
| --- | --- |

—

tekstilmateriāla kopējā masa ir 952 g/m2 vai lielāka, bet ne lielāka kā 1159 g/m2, vai

| — | tekstilmateriāla kopējais biezums ir 0,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 4 mm, |
| --- | --- |

—

tekstilmateriāla kopējais biezums ir 0,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 4 mm,

kurus izmanto mehānisko transportlīdzekļu paceļamo jumtu ražošanai (2)

1.1.–31.12.

375 000 m2

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

S-stikla grīstes:

| — | kas sastāv no nepārtrauktiem 9 μm (± 0,5 μm) stikla pavedieniem, |
| --- | --- |

—

kas sastāv no nepārtrauktiem 9 μm (± 0,5 μm) stikla pavedieniem,

| — | ar lineāro blīvumu 200 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 680 teksi, |
| --- | --- |

—

ar lineāro blīvumu 200 teksi vai vairāk, bet ne vairāk kā 680 teksi,

| — | kas nesatur kalcija oksīdu, |
| --- | --- |

—

kas nesatur kalcija oksīdu,

| — | ar pārraušanas pretestību, kas ir lielāka nekā 3 550 Mpa (noteikta ar ASTM D2343-09 metodi), |
| --- | --- |

—

ar pārraušanas pretestību, kas ir lielāka nekā 3 550 Mpa (noteikta ar ASTM D2343-09 metodi),

izmantošanai aeronavigācijas izstrādājumu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

No stiklšķiedras austs un ar plastmasu pārklāts tīkls, kura svars ir vienāds ar 120 g/m2(± 10 g/m2), ko parasti izmanto, ražojot izrullējamus un cietos rāmjos pretinsektu aizsegus.

1.1.–31.12.

3 000 000 m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferohroms ar oglekļa masas saturu 1,5 % vai vairāk, bet ne vairāk par 4 %, un ar hroma masas saturu ne vairāk par 70 %

1.1.–31.12.

50 000 tonnu

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Elektrolītiski ražota rafinēta vara folija un sloksnes ar biezumu 0,015 mm vai vairāk

1.1.–31.12.

1 020 tonnu

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Loksnes un sloksnes, kas sastāv no:

| — | silīcija nitrīda keramikas slāņa ar biezumu 0,32 mm (± 0,1 mm) vai lielāku, bet ne lielāku par 1,0 (± 0,1 mm) mm, |
| --- | --- |

—

silīcija nitrīda keramikas slāņa ar biezumu 0,32 mm (± 0,1 mm) vai lielāku, bet ne lielāku par 1,0 (± 0,1 mm) mm,

| — | no abām pusēm pārklātas ar rafinēta vara foliju, kuras biezums ir 0,8 mm (± 0,1 mm), un |
| --- | --- |

—

no abām pusēm pārklātas ar rafinēta vara foliju, kuras biezums ir 0,8 mm (± 0,1 mm), un

| — | no vienas puses daļēji pārklātas ar sudraba pārklājumu |
| --- | --- |

—

no vienas puses daļēji pārklātas ar sudraba pārklājumu

1.1.–31.12.

7 000 000 gabali

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plāksnes:

| — | no stiklšķiedras auduma vismaz vienā kārtā, kas piesūcināts ar epoksīdsveķiem, |
| --- | --- |

—

no stiklšķiedras auduma vismaz vienā kārtā, kas piesūcināts ar epoksīdsveķiem,

| — | ar vara folijas pārklājumu no vienas vai abām pusēm un biezumu ne lielāku par 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

ar vara folijas pārklājumu no vienas vai abām pusēm un biezumu ne lielāku par 0,15 mm,

| — | ar dielektrisko konstanti (DK) mazāku par 5,4 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

ar dielektrisko konstanti (DK) mazāku par 5,4 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | ar dielektriskā zuduma koeficientu mazāku par 0,035 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2, |
| --- | --- |

—

ar dielektriskā zuduma koeficientu mazāku par 0,035 pie 1 MHz frekvences, nosakot pēc IPC-TM-650 2.5.5.2,

| — | ar izturības pret klaidstrāvām indeksu (“comparative tracking index” (CTI)) 600 vai vairāk |
| --- | --- |

—

ar izturības pret klaidstrāvām indeksu (“comparative tracking index” (CTI)) 600 vai vairāk

1.1.–31.12.

80 000 m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumīnija sakausējuma stieņi ar diametru 300,1 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 533,4 mm

1.1.–31.12.

1 000 tonnu

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

Alumīnija un magnija sakausējuma sloksne vai folija:

| — | no sakausējuma, kurš atbilst standartam 5182-H19 vai 5052-H19, |
| --- | --- |

—

no sakausējuma, kurš atbilst standartam 5182-H19 vai 5052-H19,

| — | ruļļos, kuru ārējais diametrs ir vismaz 1 250 mm, bet ne vairāk kā 1 350 mm, |
| --- | --- |

—

ruļļos, kuru ārējais diametrs ir vismaz 1 250 mm, bet ne vairāk kā 1 350 mm,

| — | ar biezumu (pielaide ± 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vai 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

ar biezumu (pielaide ± 0,006 mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vai 0,20 mm,

| — | ar platumu (pielaide ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vai 356 mm, |
| --- | --- |

—

ar platumu (pielaide ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vai 356 mm,

| — | ar izliekuma pielaidi ne vairāk kā 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

ar izliekuma pielaidi ne vairāk kā 0,4 mm/750 mm,

| — | ar plakanību ± 4 I-vienības, |
| --- | --- |

—

ar plakanību ± 4 I-vienības,

| — | ar stiepes izturību vairāk nekā (5182-H19) 365 MPa vai (5052-H19) 320 MPa, un |
| --- | --- |

—

ar stiepes izturību vairāk nekā (5182-H19) 365 MPa vai (5052-H19) 320 MPa, un

| — | ar pagarinājumu A50 vairāk nekā (5182-H19) 3 % vai (5052-H19) 2,5 %, |
| --- | --- |

—

ar pagarinājumu A50 vairāk nekā (5182-H19) 3 % vai (5052-H19) 2,5 %,

izmantošanai žalūziju plāksnīšu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

600 tonnu

0 %

09.2722

8104 11 00

Neapstrādāts magnijs ar magnija masas saturu ne mazāk kā 99,8 %

1.1.–31.12.

120 000 tonnu

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnija pulveris:

| — | ar masas tīrību vismaz 98 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99,5 %, un |
| --- | --- |

—

ar masas tīrību vismaz 98 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99,5 %, un

| — | ar daļiņu izmēri 0,2 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,8 mm |
| --- | --- |

—

ar daļiņu izmēri 0,2 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 tonnu

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā (2)

1.1.–31.12.

1 500 000 gabali

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Sūkņa galva divcilindru augstspiediena sūknim, kas izgatavota no kalta tērauda, ar:

| — | frēzētiem savienotājelementiem ar iegrieztu vītni, kuru diametrs ir 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36,8 mm, un |
| --- | --- |

—

frēzētiem savienotājelementiem ar iegrieztu vītni, kuru diametrs ir 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36,8 mm, un

| — | izurbtiem degvielas kanāliem, kuru diametrs ir 3,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 10 mm, |
| --- | --- |

—

izurbtiem degvielas kanāliem, kuru diametrs ir 3,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 10 mm,

izmantošanai dīzeļdegvielas iesmidzināšanas sistēmās

1.1.–31.12.

65 000 gabali

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Misiņa separatori, ar šādām īpašībām:

| — | ražoti ar nepārtrauktas liešanas vai centrbēdzes liešanas metodi, |
| --- | --- |

—

ražoti ar nepārtrauktas liešanas vai centrbēdzes liešanas metodi,

| — | pagriezti, |
| --- | --- |

—

pagriezti,

| — | kas satur 35 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 38 masas % cinka, |
| --- | --- |

—

kas satur 35 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 38 masas % cinka,

| — | kas satur 0,75 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,25 masas % svina, |
| --- | --- |

—

kas satur 0,75 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,25 masas % svina,

| — | kas satur 1,0 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,4 masas % alumīnija, un |
| --- | --- |

—

kas satur 1,0 masas % vai vairāk, bet ne vairāk kā 1,4 masas % alumīnija, un

| — | ar stiepes izturību 415 Pa vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar stiepes izturību 415 Pa vai vairāk,

izmantošanai lodīšu gultņu ražošanā

1.1.–31.12.

50 000 gabali

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Vienfāzes maiņstrāvas elektromotors ar kolektoru, kā izejas jauda ir 250 W vai lielāka, ieejas jauda ir 700 W vai lielāka, bet ne lielāka kā 2 700 W, ārējais diametrs pārsniedz 120 mm (± 0,2 mm), bet nepārsniedz 135 mm (± 0,2 mm), un nominālais apgriezienu skaits pārsniedz 30 000 apgr./min., bet nepārsniedz 50 000 apgr./min., un kas ir aprīkots ar gaisa iesūkšanas ventilatoru, izmantošanai putekļsūcēju ražošanā (2)

1.1.–31.12.

2 000 000 gabali

0 %

09.2584

ex 8528 59 00

40

Elektroniska ierīce ar LCD skārienjutīgā ekrāna displeju, darbināma ar spriegumu 12 V vai lielāku, bet ne lielāku kā 14,4 V:

| — | ar LCD vadības procesoru, |
| --- | --- |

—

ar LCD vadības procesoru,

| — | ar GPS moduli, |
| --- | --- |

—

ar GPS moduli,

| — | ar Bluetooth moduli, |
| --- | --- |

—

ar Bluetooth moduli,

| — | ar USB pieslēgvietu, |
| --- | --- |

—

ar USB pieslēgvietu,

| — | ar radiosignāla uztvērēju, |
| --- | --- |

—

ar radiosignāla uztvērēju,

| — | ar funkcijām sadarbībai ar E-CALL, |
| --- | --- |

—

ar funkcijām sadarbībai ar E-CALL,

| — | ar savienotājiem, |
| --- | --- |

—

ar savienotājiem,

| — | bez integrēta vadības paneļa, |
| --- | --- |

—

bez integrēta vadības paneļa,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

1.1.–30.6.

60 000 gabali

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Iespiedshēmas plate ar LED diodēm:

| — | ar prizmām/lēcām vai bez tām un |
| --- | --- |

—

ar prizmām/lēcām vai bez tām un

| — | ar savienotāju(-iem) vai bez tiem |
| --- | --- |

—

ar savienotāju(-iem) vai bez tiem

tādu aizmugurējā apgaismojuma bloku ražošanai, kas paredzēti pozīcijas 8528 precēm (2)

1.1.–31.12.

115 000 000 gabali

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Multifunkcionāla ierīce (instrumentu kopa):

| — | ar izliektu TFT-LCD displeju (rādiuss 750 mm) ar skārienjutīgām virsmām, |
| --- | --- |

—

ar izliektu TFT-LCD displeju (rādiuss 750 mm) ar skārienjutīgām virsmām,

| — | ar mikroprocesoriem un atmiņas mikroshēmām, |
| --- | --- |

—

ar mikroprocesoriem un atmiņas mikroshēmām,

| — | ar akustisko moduli un skaļruni, |
| --- | --- |

—

ar akustisko moduli un skaļruni,

| — | ar šādiem savienotājiem – CAN, 3 LIN kopnēm, LVDS un tīklam Ethernet, |
| --- | --- |

—

ar šādiem savienotājiem – CAN, 3 LIN kopnēm, LVDS un tīklam Ethernet,

| — | vairāku funkciju pārslēgšanai (piemēram, šasija, apgaismojums) un |
| --- | --- |

—

vairāku funkciju pārslēgšanai (piemēram, šasija, apgaismojums) un

| — | ar situāciju saistītai transportlīdzekļa un navigācijas datu attēlošanai (piemēram, ātrums, odometrs, vilces akumulatoru baterijas uzlādes līmenis), |
| --- | --- |

—

ar situāciju saistītai transportlīdzekļa un navigācijas datu attēlošanai (piemēram, ātrums, odometrs, vilces akumulatoru baterijas uzlādes līmenis),

izmantošanai tādu pasažieru automobiļu ražošanā, kuru dzinējs ir vienīgi elektriskais motors un kuri ietilpst HS apakšpozīcijā 8703 80 (2)

1.1.–31.12.

66 900 gabali

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri uzmontēti uz iespiestas shēmas, kas ir apvalkā, kura ārējie izmēri nepārsniedz 30 mm × 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 gabali

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Alumīnija sakausējuma balstošais kronšteins, ar montāžas caurumiem, ar fiksācijas uzgriežņiem vai bez tiem, pārnesumkārbas netiešai pievienošanai automobiļa virsbūvei, izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

1.1.–31.12.

200 000 gabali

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Savilcējapskavas, korpusi, dakšas tilti un spailes no alumīnija sakausējuma, kādus izmanto motocikliem

1.1.–31.12.

1 000 000 gabali

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Velosipēda rāmis no oglekļa šķiedrām un mākslīgiem sveķiem, izmantošanai velosipēdu (ieskaitot elektriskos velosipēdus) ražošanā (2)

1.1.–31.12.

500 000 gabali

0 %

09.2589

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Rāmji, konstruēti no alumīnija vai alumīnija un oglekļa šķiedrām, izmantošanai velosipēdu (ieskaitot elektriskos velosipēdus) ražošanā (2)

1.1.–31.12.

8 000 000 gabali

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai vai remontam, kuru KN kods ir 9002, 9005, 9013 10 and 9015 (2)

1.1.–31.12.

5 000 000 gabali

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Kombinēts instrumentu panelis ar:

| — | soļu motoriem, |
| --- | --- |

—

soļu motoriem,

| — | analogajiem rādītājiem un ciparnīcām, |
| --- | --- |

—

analogajiem rādītājiem un ciparnīcām,

| — | mikroprocesora vadības paneli vai bez tā, |
| --- | --- |

—

mikroprocesora vadības paneli vai bez tā,

| — | LED indikatoriem vai LCD displeju vai bez tiem, |
| --- | --- |

—

LED indikatoriem vai LCD displeju vai bez tiem,

| — | kas rāda vismaz: |
| --- | --- |

—

kas rāda vismaz:

| — | ātrumu, |
| --- | --- |

—

ātrumu,

| — | dzinēja apgriezienus, |
| --- | --- |

—

dzinēja apgriezienus,

| — | dzinēja temperatūru, |
| --- | --- |

—

dzinēja temperatūru,

| — | degvielas līmeni, |
| --- | --- |

—

degvielas līmeni,

| — | veic komunikāciju CAN-BUS un/vai K-LINE protokolos, |
| --- | --- |

—

veic komunikāciju CAN-BUS un/vai K-LINE protokolos,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

1.1.–31.12.

160 000 gabali

0 %

---

(1)  Tomēr tarifa nodokļu apturēšanu nepiemēro, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi.

1

(2)  Uz nodokļu apturēšanu attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

2

(3)  Aptur tikai ad valorem nodokli. Konkrēto nodokli turpina piemērot.

3

ad valorem

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/135

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/2231

(2020. gada 18. decembris),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1387/2013, ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu pietiekamu un nepārtrauktu piegādi, kuri netiek ražoti Savienībā, un tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgū, to kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošana, kas minēti 56. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (1) (“KMT nodokļi”), minētajiem ražojumiem tika apturēta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1387/2013 (2). Minētos ražojumus var Savienībā importēt ar samazinātām vai nulles nodokļa likmēm. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu tādu konkrētu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu pietiekamu un nepārtrauktu piegādi, kuri netiek ražoti Savienībā, un tādējādi izvairītos no traucējumiem minēto ražojumu tirgū, to kopējā muitas tarifa nodokļu piemērošana, kas minēti 56. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (1) (“KMT nodokļi”), minētajiem ražojumiem tika apturēta ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1387/2013 (2). Minētos ražojumus var Savienībā importēt ar samazinātām vai nulles nodokļa likmēm.

| (2) | Konkrētus ražojumus, kas nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā, Savienībā ražo nepietiekamā daudzumā vai neražo nemaz. Tāpēc Savienības interesēs ir pilnībā apturēt KMT nodokļu piemērošanu minētajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(2)

Konkrētus ražojumus, kas nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā, Savienībā ražo nepietiekamā daudzumā vai neražo nemaz. Tāpēc Savienības interesēs ir pilnībā apturēt KMT nodokļu piemērošanu minētajiem ražojumiem.

| (3) | Lai veicinātu integrētu akumulatoru ražošanu Savienībā atbilstīgi Komisijas 2018. gada 17. maija paziņojumam “Eiropa kustībā – Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra”, konkrētiem ražojumiem, kas nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā, būtu jāpiemēro KMT nodokļu daļēja apturēšana. Turklāt konkrētiem ražojumiem, kuriem patlaban noteikta pilnīga apturēšana, KMT nodokļu apturēšana būtu jāpiešķir tikai daļēji. Šo apturējumu obligātās pārskatīšanas datumam vajadzētu būt 2021. gada 31. decembrim, lai minētajā pārskatīšanā ņemtu vērā akumulatoru nozares attīstību Savienībā. |
| --- | --- |

(3)

Lai veicinātu integrētu akumulatoru ražošanu Savienībā atbilstīgi Komisijas 2018. gada 17. maija paziņojumam “Eiropa kustībā – Ilgtspējīga mobilitāte Eiropai: droša, satīklota un tīra”, konkrētiem ražojumiem, kas nav uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā, būtu jāpiemēro KMT nodokļu daļēja apturēšana. Turklāt konkrētiem ražojumiem, kuriem patlaban noteikta pilnīga apturēšana, KMT nodokļu apturēšana būtu jāpiešķir tikai daļēji. Šo apturējumu obligātās pārskatīšanas datumam vajadzētu būt 2021. gada 31. decembrim, lai minētajā pārskatīšanā ņemtu vērā akumulatoru nozares attīstību Savienībā.

| (4) | Lai ņemtu vērā ražojumu tehnisko attīstību un ekonomikas tendences tirgū, ir jāgroza ražojumu apraksts, klasifikācija un prasība par galapatēriņu noteiktiem Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem, kam piemērots KMT nodokļu apturējums. |
| --- | --- |

(4)

Lai ņemtu vērā ražojumu tehnisko attīstību un ekonomikas tendences tirgū, ir jāgroza ražojumu apraksts, klasifikācija un prasība par galapatēriņu noteiktiem Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem, kam piemērots KMT nodokļu apturējums.

| (5) | Tika pārskatīti konkrēti KMT nodokļu piemērošanas apturējumi, kas ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tādēļ būtu jānosaka jauns to nākamās obligātās pārskatīšanas datums. |
| --- | --- |

(5)

Tika pārskatīti konkrēti KMT nodokļu piemērošanas apturējumi, kas ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tādēļ būtu jānosaka jauns to nākamās obligātās pārskatīšanas datums.

| (6) | Savienības interesēs vairs nav saglabāt KMT nodokļu piemērošanas apturēšanu konkrētiem ražojumiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tāpēc nodokļu piemērošanas apturējums attiecībā uz šiem ražojumiem būtu jāsvītro. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2011. gada 13. decembra paziņojumu par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām praktisku apsvērumu dēļ nevar ņemt vērā tarifa piemērošanas apturēšanas vai kvotu pieprasījumus, ja tiek lēsts, ka neiekasētā muitas nodokļa summa būs mazāka par 15 000 EUR gadā. Tādēļ no Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikuma būtu jāsvītro apturēšana attiecībā uz ražojumiem, kuri nesasniedz minēto robežvērtību, kā norādīts obligātajā pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(6)

Savienības interesēs vairs nav saglabāt KMT nodokļu piemērošanas apturēšanu konkrētiem ražojumiem, kas uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumā. Tāpēc nodokļu piemērošanas apturējums attiecībā uz šiem ražojumiem būtu jāsvītro. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2011. gada 13. decembra paziņojumu par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām praktisku apsvērumu dēļ nevar ņemt vērā tarifa piemērošanas apturēšanas vai kvotu pieprasījumus, ja tiek lēsts, ka neiekasētā muitas nodokļa summa būs mazāka par 15 000 EUR gadā. Tādēļ no Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikuma būtu jāsvītro apturēšana attiecībā uz ražojumiem, kuri nesasniedz minēto robežvērtību, kā norādīts obligātajā pārskatīšanā.

| (7) | Tādēļ Regula (ES) Nr. 1387/2013 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ Regula (ES) Nr. 1387/2013 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem autonomās apturēšanas shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas 2011. gada 13. decembra paziņojumā, šajā regulā paredzētās izmaiņas saistībā ar tarifu nodokļu piemērošanas apturēšanu, kas skar attiecīgos ražojumus, būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(8)

Lai izvairītos no jebkādiem pārtraukumiem autonomās apturēšanas shēmas piemērošanā un ievērotu norādījumus, kas izklāstīti Komisijas 2011. gada 13. decembra paziņojumā, šajā regulā paredzētās izmaiņas saistībā ar tarifu nodokļu piemērošanas apturēšanu, kas skar attiecīgos ražojumus, būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tādēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 18. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

1

(2)  Padomes Regula (ES) Nr. 1387/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko aptur kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem un atceļ Regulu (ES) Nr. 1344/2011 (OV L 354, 28.12.2013., 201. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 1387/2013 pielikumu groza šādi:

| 1) | svītro ierakstus ar šādiem sērijas numuriem:
  0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 un 0.7855; |
| --- | --- |

1)

svītro ierakstus ar šādiem sērijas numuriem:

0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 un 0.7855;

| 2) | šādi ieraksti aizstāj ierakstus ar tādiem pašiem sērijas numuriem:











  Sērijas numurs | KN kods | TARIC | Apraksts | Autonomā muitas nodokļa likme | Papildu mērvienība | Obligātās pārskatīšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “0.6748 | ex 0709 59 10 | 10 | Svaigas vai atdzesētas gailenes apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu mazumtirdzniecībai (1)
   (2) | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.2864 | ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 20
  20
  20
  20
  20
  20 | Palmu eļļa, kokosriekstu (kopras) eļļa, palmu kodolu eļļa šādu produktu ražošanai:






  — | rūpnieciskās monokarboksiltaukskābes apakšpozīcijā 3823 19 10 , |

2)

šādi ieraksti aizstāj ierakstus ar tādiem pašiem sērijas numuriem:

Sērijas numurs

KN kods

TARIC

Apraksts

Autonomā muitas nodokļa likme

Papildu mērvienība

Obligātās pārskatīšanas datums

“0.6748

ex 0709 59 10

10

Svaigas vai atdzesētas gailenes apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu mazumtirdzniecībai (1)
   (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.2864

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

20

20

20

20

20

20

Palmu eļļa, kokosriekstu (kopras) eļļa, palmu kodolu eļļa šādu produktu ražošanai:

—

rūpnieciskās monokarboksiltaukskābes apakšpozīcijā 3823 19 10 ,

| — | taukskābju metilesteri pozīcijā 2915 vai 2916 , |
| --- | --- |

—

taukskābju metilesteri pozīcijā 2915 vai 2916 ,

| — | alifātiskie spirti apakšpozīcijās 2905 17 , 2905 19 un 3823 70 , izmanto kosmētikas, mazgāšanas un farmaceitisko līdzekļu ražošanai, |
| --- | --- |

—

alifātiskie spirti apakšpozīcijās 2905 17 , 2905 19 un 3823 70 , izmanto kosmētikas, mazgāšanas un farmaceitisko līdzekļu ražošanai,

| — | alifātiskie spirti apakšpozīcijā 2905 16 , tīrā veidā vai maisījumos, izmanto kosmētikas, mazgāšanas un farmaceitisko līdzekļu ražošanai, |
| --- | --- |

—

alifātiskie spirti apakšpozīcijā 2905 16 , tīrā veidā vai maisījumos, izmanto kosmētikas, mazgāšanas un farmaceitisko līdzekļu ražošanai,

| — | stearīnskābes apakšpozīcijā 3823 11 00 , |
| --- | --- |

—

stearīnskābes apakšpozīcijā 3823 11 00 ,

| — | preces pozīcijā 3401 , vai |
| --- | --- |

—

preces pozīcijā 3401 , vai

| — | augstas tīrības pakāpes taukskābes pozīcijā 2915 (2) |
| --- | --- |

—

augstas tīrības pakāpes taukskābes pozīcijā 2915 (2)

0 %

-

31.12.2021.

0.6789

ex 1512 19 10

10

Rafinēta saflora eļļa (CAS RN 8001-23-8), lai ražotu

| — | konjugēto linolskābi pozīcijā 3823 vai |
| --- | --- |

—

konjugēto linolskābi pozīcijā 3823 vai

| — | linolskābes etil- vai metilesterus pozīcijā 2916  (2) |
| --- | --- |

—

linolskābes etil- vai metilesterus pozīcijā 2916  (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.5004

ex 2008 99 48

94

Mango biezenis:

| — | nav izgatavots no koncentrāta, |
| --- | --- |

—

nav izgatavots no koncentrāta,

| — | iegūts no Mangifera ģints augu augļiem, |
| --- | --- |

—

iegūts no Mangifera ģints augu augļiem,

| — | Briksa grādos izteiktais cukuru saturs biezenī ir no 14 līdz 20; |
| --- | --- |

—

Briksa grādos izteiktais cukuru saturs biezenī ir no 14 līdz 20;

izmanto dzērienu rūpniecības produktu ražošanā (2)

6 %

-

31.12.2022.

0.4709

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Boizeņu biezenis bez sēklām, bez spirta piedevas, ar cukura piedevu vai bez tās

0 %

-

31.12.2025.

0.6723

ex 2008 99 91

20

Ķīnas ūdens kastaņi (Eleocharis dulcis vai Eleocharis tuberosa) mizoti, mazgāti, blanšēti, atdzesēti un atsevišķi ātri sasaldēti izmantošanai pārtikas rūpniecības produktu ražošanā apstrādei, izņemot vienkāršu pārsaiņošanu (1)
   (2)

0 % (3)

-

31.12.2025.

0.4992

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananasu sula:

| — | nav izgatavota no koncentrāta, |
| --- | --- |

—

nav izgatavota no koncentrāta,

| — | iegūta no Ananas ģints augu augļiem, |
| --- | --- |

—

iegūta no Ananas ģints augu augļiem,

| — | Briksa grādos izteiktais cukuru saturs sulā ir no 11 līdz 16; |
| --- | --- |

—

Briksa grādos izteiktais cukuru saturs sulā ir no 11 līdz 16;

izmanto dzērienu rūpniecības produktu ražošanā (2)

8 %

-

31.12.2025.

0.7393

ex 2712 90 99

10

1-alkēnu maisījums, kas satur 90 % (masas) vai vairāk 1-alkēnu, kuru ķēdes garums ir 24 oglekļa atomi vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 % 1-alkēnu, kuru ķēdes garums ir vairāk nekā 70 oglekļa atomi

0 %

-

31.12.2022.

0.6658

ex 2805 12 00

10

Kalcijs ar tīrības pakāpi 98 % vai vairāk no masas, pulverī vai stieples formā (CAS RN 7440-70-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.4979

2805 30 20

2805 30 30

2805 30 40

Retzemju metāli, skandijs un itrijs ar tīrības pakāpi 95 % vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.6836

ex 2811 22 00

15

Amorfs silīcija dioksīds (CAS RN 60676-86-0)

| — | pulvera veidā, |
| --- | --- |

—

pulvera veidā,

| — | ar tīrības pakāpi 99,0 % no masas vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar tīrības pakāpi 99,0 % no masas vai vairāk,

| — | ar vidējo grauda izmēru 0,7 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 2,1 μm, |
| --- | --- |

—

ar vidējo grauda izmēru 0,7 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 2,1 μm,

| — | 70 % daļiņu diametrs nepārsniedz 3 μm |
| --- | --- |

—

70 % daļiņu diametrs nepārsniedz 3 μm

0 %

-

31.12.2022.

0.5110

ex 2818 10 91

20

Sinterēts korunds ar mikrokristālisku struktūru, kurš sastāv no galvenā komponenta α-alumīnija oksīda (CAS RN 1344-28-1) un papildkoponentiem magnija alumināta (CAS RN 12068-51-8) un itrija, lantāna un neodīma retzemju aluminātiem (aprēķināti kā oksīdi), ar šādu saturu:

| — | 94 masas % vai vairāk, bet mazāk nekā 98,5 masas % alumīnija oksīda |
| --- | --- |

—

94 masas % vai vairāk, bet mazāk nekā 98,5 masas % alumīnija oksīda

| — | 2 % (± 1,5 %) magnija oksīda, |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,5 %) magnija oksīda,

| — | 1 % (± 0,6 %) itrija oksīda, |
| --- | --- |

—

1 % (± 0,6 %) itrija oksīda,

un

| — | vai nu 2 % (± 1,2 %) lantāna oksīda, vai |
| --- | --- |

—

vai nu 2 % (± 1,2 %) lantāna oksīda, vai

| — | 2 % (± 1,2 %) lantāna oksīda un neodīma oksīda, |
| --- | --- |

—

2 % (± 1,2 %) lantāna oksīda un neodīma oksīda,

un kurā mazāk par 50 % pēc kopējās masas ir daļiņu, kuru izmērs pārsniedz 10mm

0 %

-

31.12.2025.

0.6837

ex 2818 30 00

20

Alumīnija hidroksīds (CAS RN 21645-51-2)

| — | pulvera veidā, |
| --- | --- |

—

pulvera veidā,

| — | ar tīrības pakāpi 99,5 % no masas vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar tīrības pakāpi 99,5 % no masas vai vairāk,

| — | ar sadalīšanās temperatūru 263 °C vai augstāku, |
| --- | --- |

—

ar sadalīšanās temperatūru 263 °C vai augstāku,

| — | ar daļiņu izmēru 4 μm (± 1 μm), |
| --- | --- |

—

ar daļiņu izmēru 4 μm (± 1 μm),

| — | ar kopējo Na2O saturu no masas ne vairāk kā 0,06 % |
| --- | --- |

—

ar kopējo Na2O saturu no masas ne vairāk kā 0,06 %

0 %

-

31.12.2025.

0.7897

ex 2825 20 00

10

Litija hidroksīda monohidrāts (CAS RN 1310-66-3)

2.6 %

-

31.12.2021.

0.6819

ex 2825 50 00

30

Vara(II) oksīds (CAS RN 1317-38-0), ar daļiņu izmēru ne lielāku kā 100 nm

0 %

-

31.12.2025.

0.5055

ex 2826 19 90

10

Volframa heksafluorīds (CAS RN 7783-82-6) ar tīrības pakāpi 99,9 masas % vai augstāku

0 %

-

31.12.2025.

0.5090

ex 2833 29 80

30

Cirkonija sulfāts (CAS RN 14644-61-2)

0 %

-

31.12.2021.

0.6632

ex 2840 20 90

10

Cinka borāts (CAS RN 12767-90-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.7288

ex 2841 50 00

11

Kālija dihromāts (CAS RN 7778-50-9) ar tīrību 99 % masas vai lielāku

2 %

-

31.12.2021.

0.4222

ex 2841 90 85

10

Litija kobalta(III) oksīds (CAS RN 12190-79-3) ar kobalta saturu vismaz 59 %

2.7 %

-

31.12.2021.

0.3419

ex 2850 00 20

80

Arsīns (CAS RN 7784-42-1) ar tīrību 99,999 % tilpuma vai lielāku

0 %

-

31.12.2024.

0.6633

2903 39 21

Difluormetāns (CAS RN 75-10-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.2583

ex 2903 89 80

45

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-dodekahlorpentaciklo [12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-diēns (CAS RN 13560-89-9) ar tīrību 99 % masas vai lielāku

2 %

-

31.12.2021.

0.6611

ex 2903 99 80

15

4-Brom-2-hlor-1-fluorbenzols (CAS RN 60811-21-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.3409

ex 2904 20 00

10

Nitrometāns (CAS RN 75-52-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.3391

ex 2904 20 00

20

Nitroetāns (CAS RN 79-24-3)

0 %

-

31.12.2022.

0.3408

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropāns (CAS RN 108-03-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6612

ex 2904 99 00

25

Difluormetānsulfonilhlorīds (CAS RN 1512-30-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.6613

ex 2904 99 00

35

1-Fluor-4-nitrobenzols (CAS RN 350-46-9)

0 %

-

31.12.2025.

0.4934

ex 2905 39 95

10

Propān-1,3-diols (CAS RN 504-63-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6757

ex 2906 29 00

40

2-Brom-5-jodbenzolmetanols (CAS RN 946525-30-0)

0 %

-

31.12.2022.

0.6782

ex 2908 19 00

40

3,4,5-Trifluorfenols (CAS RN 99627-05-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.6915

ex 2908 19 00

50

4-Fluorfenols (CAS RN 371-41-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.6649

ex 2909 30 38

30

1,1’-(1-Metiletilidēn)bis[3,5-dibrom-4-(2,3-dibrom-2-metilpropoksi)]-benzols (CAS RN 97416-84-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.5117

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksitoluols (CAS RN 6443-69-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6614

ex 2909 30 90

40

1-Hlor-2,5-dimetoksibenzols (CAS RN 2100-42-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.6783

ex 2909 30 90

50

1-Etoksi-2,3-difluorbenzols (CAS RN 121219-07-6)

0 %

-

31.12.2025.

0.6784

ex 2909 30 90

60

1-Butoksi-2,3-difluorbenzols (CAS RN 136239-66-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6927

ex 2909 49 80

10

1-Propoksipropān-2-ols (CAS RN 1569-01-3)

0 %

-

31.12.2021.

0.6660

ex 2910 90 00

50

2,3-Epoksipropilfenilēteris (CAS RN 122-60-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.5135

ex 2912 49 00

30

Salicilaldehīds (CAS RN 90-02-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6678

ex 2912 49 00

40

3-Hidroksi-p-anīsaldehīds (CAS RN 621-59-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.4933

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-diēn-2-ons (CAS RN 6485-40-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.4932

ex 2914 50 00

20

3’-Hidroksiacetofenons (CAS RN 121-71-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.6762

ex 2914 50 00

75

7-Hidroksi-3,4-dihidro-1(2H)-naftalinons (CAS RN 22009-38-7)

0 %

-

31.12.2022.

0.4948

ex 2914 79 00

60

4’-terc-Butil-2’,6’-dimetil-3’,5’-dinitroacetofenons (CAS RN 81-14-1)

0 %

-

31.12.2021.

0.5119

ex 2915 39 00

60

Dodec-8-ēnilacetātsn (CAS RN 28079-04-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.5121

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-diēnilacetāts (CAS RN 54364-62-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.5120

ex 2915 39 00

70

Dodec-9-ēnilacetāts (CAS RN 16974-11-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.7541

ex 2915 90 30

10

Metillaurāts (CAS RN 111-82-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.4954

ex 2915 90 70

60

6,8-Etildihloroktanoāts (CAS RN 1070-64-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.3466

ex 2916 13 00

30

Cinka monometakrilāta pulveris (CAS RN 63451-47-80, kas satur vai nesatur ražošanas piemaisījumus ne vairāk kā 17 % no svara

0 %

-

31.12.2025.

0.4931

ex 2916 20 00

60

3-Cikloheksilpropionskābe (CAS RN 701-97-3)

0 %

-

31.12.2025.

0.4930

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetilbenzoilhlorīds (CAS RN 938-18-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.6794

ex 2916 39 90

41

4-Brom-2,6-difluorbenzoilhlorīds (CAS RN 497181-19-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6661

ex 2916 39 90

53

5-Jod-2-metilbenzoskābe (CAS RN 54811-38-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.4918

ex 2917 19 80

50

Tetradekāndiskābe (CAS RN 821-38-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.4945

ex 2917 39 95

20

Dibutil-1,4-benzoldikarboksilāts (CAS RN 1962-75-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.6796

ex 2917 39 95

25

Naftalīn-1,8-dikarbonskābes anhidrīds (CAS RN 81-84-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.3640

ex 2917 39 95

30

Benzola-1,2:4,5-tetrakarboksiliskais dianhidrīda (CAS RN 89-32-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.6800

ex 2917 39 95

35

1-Metil-2-nitrotereftalāts (CAS RN 35092-89-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6814

ex 2918 99 90

13

3-Metoksi-2-metilbenzoilhlorīds (CAS RN 24487-91-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.6901

ex 2918 99 90

18

Etil 2-hidroksi-2-(4-fenoksifenil)propanoāts (CAS RN 132584-17-9)

0 %

-

31.12.2025.

0.6747

ex 2918 99 90

85

Trineksapaketils (ISO) (CAS RN 95266-40-3) ar tīrības pakāpi 96 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.5038

ex 2920 29 00

20

Tris(metilfenil)fosfīts (CAS RN 25586-42-9)

0 %

-

31.12.2025.

0.5045

ex 2920 29 00

40

Bis(2,4-Dikumilfenil)pentaeritrīta difosfīts (CAS RN 154862-43-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.7559

ex 2920 90 10

15

Etilmetilkarbonāts (CAS RN 623-53-0)

3.2 %

-

31.12.2021.

0.6598

ex 2920 90 70

80

Bis(pinakolat)diborons (CAS RN 73183-34-3)

0 %

-

31.12.2025.

0.4917

ex 2921 29 00

40

Dekametilēndiamīns (CAS RN 646-25-3)

0 %

-

31.12.2025.

0.4862

ex 2921 30 99

30

1,3-Cikloheksāndimetānamīns (CAS RN 2579-20-6)

0 %

-

31.12.2021.

0.5124

ex 2921 43 00

60

3-Aminobenzotrifluorīds (CAS RN 98-16-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6825

ex 2921 49 00

60

2,6-Diizopropilanilīns (CAS RN 24544-04-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.6947

ex 2922 19 00

35

2-[2-(Dimetilamino)etoksi]etanols (CAS RN 1704-62-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.6624

ex 2922 29 00

30

1,2-Bis(2-metilfenoksi)etāns (CAS RN 52411-34-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.6634

ex 2922 29 00

63

Aklonifēns (ISO) (CAS RN 74070-46-5) ar tīrības pakāpi 97 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.4956

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetil)fenols (CAS RN 51-67-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.4914

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-hlorbenzofenons (CAS RN 719-59-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.6761

ex 2922 39 00

35

5-Hlor-2-(metilamino)benzofenons (CAS RN 1022-13-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.7853

ex 2922 49 85

13

Benzilglicināt-4-metilbenzo-1-sulfonskābe (1/1) (CAS RN 1738-76-7) ar tīrības pakāpi 93 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2024.

0.5037

ex 2922 49 85

17

Glicīns (CAS RN 56-40-6) ar tīrību 95 % masas vai lielāku, arī ar pievienotu pretsalipes vielu silīcija dioksīdu (CAS RN 112926-00-8), kuras saturs nepārsniedz 5 masas %

0 %

-

31.12.2025.

0.6948

ex 2922 49 85

30

Ūdens šķīdums, kas satur 40 % no masas vai vairāk nātrija metilaminoacetāta (CAS RN 4316-73-8)

0 %

-

31.12.2021.

0.6650

ex 2922 49 85

65

Dietilaminomalonāthidrohlorīds (CAS RN 13433-00-6)

0 %

-

31.12.2025.

0.5063

ex 2923 90 00

75

Tetraetilamonija hidroksīds, ūdens šķīdums, kas satur:

| — | 35 masas % (± 0,5 %) tetraetilamonija hidroksīda, |
| --- | --- |

—

35 masas % (± 0,5 %) tetraetilamonija hidroksīda,

| — | ne vairāk par 1 000 mg/kg hlorīdu, |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 1 000 mg/kg hlorīdu,

| — | ne vairāk par 2 mg/kg dzelzs, un |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 2 mg/kg dzelzs, un

| — | ne vairāk par 10 mg/kg kālija |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 10 mg/kg kālija

0 %

-

31.12.2025.

0.3689

ex 2924 19 00

23

Akrilamīds (CAS RN 79-06-1) ar tīrību 97 % masas vai lielāku

2 %

-

31.12.2021.

0.5066

ex 2924 29 70

40

N,N’-1,4-Fenilēnbis[3-oksobutiramīds], (CAS RN 24731-73-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.5127

ex 2924 29 70

45

Propoksūrs (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.5069

ex 2924 29 70

55

N,N’-(2,5-Dimetil-1,4-fenilēn)bis[3-oksobutiramīds] (CAS RN 24304-50-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.6767

ex 2924 29 70

62

2-Hlorbenzamīds (CAS RN 609-66-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.6766

ex 2924 29 70

64

N-(3',4'-dihlor-5-fluor[1,1’-bifenil]-2-il)-acetamīds (CAS RN 877179-03-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6934

ex 2926 90 70

17

Cipermetrīns (ISO) ar tā stereoizomēriem (CAS RN 52315-07-8), ar tīrības pakāpi 90 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.6259

ex 2926 90 70

26

Ciflutrīns (ISO) (CAS RN 68359-37-5) ar tīrību 95,5 % masas vai lielāku, izmantošanai biocīdu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2024.

0.6871

ex 2928 00 90

23

Metobromurons (ISO) (CAS RN 3060-89-7) ar tīrības pakāpi 98 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.4929

ex 2928 00 90

25

Acetaldehīda oksīma (CAS RN 107-29-9) ūdens šķīdums

0 %

-

31.12.2025.

0.6635

ex 2928 00 90

50

Ūdens šķīdums, kas satur 2,2’-(hidroksiimino)bisetānesulfoskābes dinātrija sāli (CAS RN 133986-51-3) ar saturu vairāk kā 33,5 % no masas, bet ne vairāk kā 36,5 %

0 %

-

31.12.2025.

0.5035

ex 2930 90 98

10

2,3-Bis((2-Merkaptoetil)tio)-1-propāntiols (CAS RN 131538-00-6)

0 %

-

31.12.2022.

0.6769

ex 2930 90 98

22

Tembotrions (ISO) (CAS RN 335104-84-2) ar tīrības pakāpi 94,5 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.6873

ex 2930 90 98

26

Folpets (ISO)(CAS RN 133-07-3) ar tīrības pakāpi 97,5 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.6617

ex 2930 90 98

53

Bis(4-hlorfenil) sulfons (CAS RN 80-07-9)

0 %

-

31.12.2025.

0.5114

ex 2930 90 98

55

Tiourīnviela (CAS RN 62-56-6)

0 %

-

31.12.2025.

0.6917

ex 2931 90 00

63

Hloretenildimetilsilāns (CAS RN 1719-58-0)

0 %

-

31.12.2021.

0.6946

ex 2931 90 00

65

Bis-(4-terc-butilfenil)jodonija heksafluorfosfāts (CAS RN 61358-25-6)

0 %

-

31.12.2021.

0.6620

ex 2932 20 90

65

Nātrija 4-(metoksikarbonil)-5-okso-2,5-dihidrofurān-3-olāts (CAS RN 1134960-41-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.7639

ex 2932 99 00

27

(2-butil-3-benzofuranil)(4-hidroksi-3,5-dijodfenil)metanons (CAS RN 1951-26-4) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2023.

0.4907

ex 2932 99 00

50

7-Metil-3,4-dihidro-2H-1,5-benzodioksepin-3-ons (CAS RN 28940-11-6)

0 %

-

31.12.2021.

0.6771

ex 2932 99 00

65

4,4-Dimetil-3,5,8-trioksabiciklo[5,1,0]oktāns (CAS RN 57280-22-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.7811

ex 2933 19 90

33

Fipronils (ISO) (CAS RN 120068-37-3) ar tīrību 95 % masas vai lielāku, izmantošanai veterināro zāļu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2024.

0.6835

ex 2933 21 00

55

1-Aminohidantoīna hidrohlorīds (CAS RN 2827-56-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.5115

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetilhidantoīns (CAS RN 77-71-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.6812

ex 2933 39 99

14

N,4-Dimetil-1-(fenilmetil)-3-piperidinamīna hidrohlorīds (1:2) (CAS RN 1228879-37-5)

0 %

-

31.12.2022.

0.4842

ex 2933 39 99

20

Vara piritions, pulverveida (CAS RN 14915-37-8)

0 %

-

31.12.2021.

0.6813

ex 2933 39 99

26

2-[4-(Hidrazīnilmetil)fenil]piridīna dihidrohlorīds (CAS RN 1802485-62-6)

0 %

-

31.12.2022.

0.5129

ex 2933 39 99

85

2-Hlor-5-hlormetilpiridīns (CAS RN 70258-18-3)

0 %

-

31.12.2025.

0.6773

ex 2933 49 10

50

1-Ciklopropil-6,7,8-trifluor-1,4-dihidro-4-okso-3-hinolīnkarbonskābe (CAS RN 94695-52-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.4927

ex 2933 49 90

30

Hinolīns (CAS RN 91-22-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.6763

ex 2933 59 95

21

N-(2-okso-1,2-dihidropirimidīn-4-il)benzamīds (CAS RN 26661-13-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6677

ex 2933 59 95

47

6-Metil-2-oksoperhidropirimidīn-4-ilurīnviela (CAS RN 1129-42-6) ar tīrības pakāpi 94 % vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.6774

ex 2933 69 80

13

Metribuzīns (ISO) (CAS RN 21087-64-9) ar tīrības pakāpi 93 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.6621

ex 2933 69 80

15

2-Hlor-4,6-dimetoksi-1,3,5-triazīns (CAS RN 3140-73-6)

0 %

-

31.12.2025.

0.6951

ex 2933 69 80

17

Benzguanamīns (CAS RN 91-76-9)

0 %

-

31.12.2021.

0.5131

ex 2933 69 80

55

Terbutrīns (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.4957

ex 2933 69 80

60

Cianūrskābe (CAS RN 108-80-5)

0 %

-

31.12.2025.

0.4985

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietilamino)metil]-alfa-etil-2-okso-1-pirolidīna acetamīda L-(+)-tartrāts, (CAS RN 754186-36-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6872

ex 2933 99 80

16

Piridāts (ISO)(CAS RN 55512-33-9) ar tīrības pakāpi 90 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.6829

ex 2933 99 80

21

1-(Bis-(dimetilamino)metilēn)-1H-[1,2,3]triazol[4,5-b]piridinīn 3-oksīda heksafluorfosfāts(V) (CAS RN 148893-10-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.6599

ex 2933 99 80

54

3-(Saliciloylamino)-1,2,4-triazols (CAS RN 36411-52-6)

0 %

-

31.12.2025.

0.6933

ex 2933 99 80

87

Karfentrazonetils (ISOM) (CAS RN 128639-02-1) ar tīrības pakāpi 90 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.4955

ex 2934 20 80

60

Benzotiazol-2-il-(Z)-2-tritiloksiimino-2-(2-aminotiazol-4-il)-tioacetāts (CAS RN 143183-03-3)

0 %

-

31.12.2022.

0.4910

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-benzotiazol-2-ilsulfanil)-2-metilpropāna-2-amīns (CAS RN 3741-80-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.4942

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietil-9H-tioksantēn-9-ons (CAS RN 82799-44-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6824

ex 2934 99 90

39

4-(Oksirān-2-ilmetoksi)-9H-karbazols (CAS RN 51997-51-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.6823

ex 2934 99 90

41

11-[4-(2-Hloretil)-1-piperazinil]dibenzo(b,f)(1,4)tiazepīns (CAS RN 352232-17-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6893

ex 2934 99 90

44

Propikonazols (ISO) (CAS RN 60207-90-1) ar tīrības pakāpi 92 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.5133

ex 2934 99 90

86

Ditianons (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

-

31.12.2025.

0.5136

ex 2934 99 90

87

2,2’-(1,4-Fenilēn)bis(4H-3,1-benzoksazīn-4-ons) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.5036

ex 2935 90 90

42

Penoksulams (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6777

ex 2935 90 90

54

Propoksikarbazonnātrijs (ISO) (CAS RN 181274-15-7) ar tīrības pakāpi 95 % vai vairāk no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.6802

ex 2935 90 90

56

N-(p-Toluolsulfonil)-N'-(3-(p-toluolsulfoniloksi)fenil)urīnviela(CAS RN 232938-43-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.6903

ex 2935 90 90

57

N-{2-[(fenilkarbamoil)amino]fenil}benzolsulfonamīds (CAS RN 215917-77-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.6664

ex 2935 90 90

59

Flazasulfurons (ISO) (CAS RN 104040-78-0) ar tīrības pakāpi 94 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.4944

ex 2938 90 30

10

Amonija glicirrizāts (CAS RN 53956-04-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.6600

ex 3201 90 90

ex 3202 90 00

40

10

Acacia mearnsii ekstrakta, amonija hlorīda un formaldehīda reakcijas produkts (CAS RN 85029-52-3)

0 %

-

31.12.2021.

0.5091

ex 3204 11 00

20

Krāsviela C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9) un uz krāsvielas C.I. Disperse Yellow 241 bāzes izgatavotie preparāti, kuri svara izteiksmē satur 97 % vai vairāk šīs krāsvielas

0 %

-

31.12.2021.

0.5134

ex 3204 11 00

45

Dispersijas krāsu sastāvs, kas satur:

| — | C.I.DisperseOrange 61 (CAS RN 12270-45-0) vai DisperseOrange 288 (CAS RN 96662-24-7), |
| --- | --- |

—

C.I.DisperseOrange 61 (CAS RN 12270-45-0) vai DisperseOrange 288 (CAS RN 96662-24-7),

| — | C.I.DisperseBlue 291:1 (CAS RN 872142-01-3), |
| --- | --- |

—

C.I.DisperseBlue 291:1 (CAS RN 872142-01-3),

| — | C.I.DisperseViolet 93:1 (CAS RN 122463-28-9) |
| --- | --- |

—

C.I.DisperseViolet 93:1 (CAS RN 122463-28-9)

un arī var saturēt C.IDisperse Red 54 (CAS RN 6657-37-0)

0 %

-

31.12.2025.

0.6652

ex 3204 12 00

70

Krāsviela C.I. Acid blue 25 (CAS RN 6408-78-2) un uz tās bāzes izgatavotie maisījumi, kuri masas izteiksmē satur 80 % vai vairāk šīs krāsvielas

0 %

-

31.12.2025.

0.6603

ex 3204 17 00

33

Krāsviela C.I. Pigment Blue 15:1 (CASRN147-14-8) un uz tās bāzes izgatavotie maisījumi, kuri masas izteiksmē satur 35 % vai vairāk šīs krāsvielas

0 %

-

31.12.2025.

0.5100

ex 3204 19 00

73

Krāsviela C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6) un uz krāsvielas C.I. Solvent Blue 104 bāzes izgatavotie preparāti, kuri svara izteiksmē satur 97 % vai vairāk šīs krāsvielas

0 %

-

31.12.2021.

0.6726

ex 3208 90 19

55

Preparāts, kas satur 5 masas% vai vairāk, bet ne vairāk par 20 masas % propilēna un maleīnskābes anhidrīda kopolimēra vai polipropilēna un propilēna un maleīnskābes anhidrīda kopolimēra maisījuma, vai polipropilēna un propilēna, izobutēna un maleīnskābes anhidrīda kopolimēra maisījuma organiskā šķīdinātājā

0 %

-

31.12.2021.

0.5031

ex 3215 90 70

40

Sausā tinte pulvera veidā uz hibrīdsveķu bāzes (kas iegūti no polistirola-akrilsveķiem un poliestera sveķiem) maisījumā ar:

| — | vasku |
| --- | --- |

—

vasku

| — | vinilpolimēru un |
| --- | --- |

—

vinilpolimēru un

| — | krāsas aģentu, |
| --- | --- |

—

krāsas aģentu,

lietošanai fotokopētāju, faksa aparātu, printeru un daudzfunkciju ierīču tonera kasetnēs (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.4863

ex 3402 11 90

10

Nātrija lauroilmetilizetionāts

0 %

-

31.12.2021.

0.6725

ex 3506 91 90

50

Preparāts, kas masas izteiksmē satur:

| — | 15 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 60 % stirola un butadiēna kopolimēru vai stirola un izoprēna kopolimēru, un |
| --- | --- |

—

15 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 60 % stirola un butadiēna kopolimēru vai stirola un izoprēna kopolimēru, un

| — | 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % pinēna polimēru vai pentadiēna kopolimēru, |
| --- | --- |

—

10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % pinēna polimēru vai pentadiēna kopolimēru,

izšķīdināts:

| — | metiletilketonā (CAS RN 78-93-3), |
| --- | --- |

—

metiletilketonā (CAS RN 78-93-3),

| — | heptānā (CAS RN 142-82-5) un |
| --- | --- |

—

heptānā (CAS RN 142-82-5) un

| — | toluolā (CAS RN 108-88-3) vai vieglajā alifātiskajā lakbenzīnā (CAS RN 64742-89-8). |
| --- | --- |

—

toluolā (CAS RN 108-88-3) vai vieglajā alifātiskajā lakbenzīnā (CAS RN 64742-89-8).

0 %

-

31.12.2021.

0.6759

ex 3802 10 00

10

Aktīvās ogles un polietilēna maisījums pulvera veidā

0 %

-

31.12.2025.

0.6874

ex 3808 92 30

10

Mankozebs (ISO) (CAS RN 8018-01-7), ko importē tiešajā iepakojumā, kura svars ir 500 kg vai vairāk (1)

0 %

-

31.12.2025.

0.5048

ex 3808 93 90

20

Preparāts, kas sastāv no benzil(purīn-6-il)amīna glikola šķīdumā, kas satur:

| — | no 1,88 % līdz 2,00 % (masas) benzil(purīn-6-il)amīna, |
| --- | --- |

—

no 1,88 % līdz 2,00 % (masas) benzil(purīn-6-il)amīna,

lietošanai par augu augšanas regulatoru

0 %

-

31.12.2025.

0.5030

ex 3808 93 90

30

Ūdens šķīdums ar šādu masas sastāvu:

| — | 1,8 % nātrija para-nitrofenolāts, |
| --- | --- |

—

1,8 % nātrija para-nitrofenolāts,

| — | 1,2 % nātrija orto-nitrofenolāts, |
| --- | --- |

—

1,2 % nātrija orto-nitrofenolāts,

| — | 0,6 % nātrija 5-nitrogvajakolāts, |
| --- | --- |

—

0,6 % nātrija 5-nitrogvajakolāts,

izmantošanai augu augšanas regulatoru ražošanai (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.5088

ex 3808 93 90

50

Preparāts pulvera veidā, kas satur:

| — | 55 % vai vairāk giberelīna A4, |
| --- | --- |

—

55 % vai vairāk giberelīna A4,

| — | no 1 % līdz 35 % giberelīna A7, |
| --- | --- |

—

no 1 % līdz 35 % giberelīna A7,

| — | 90 % vai vairāk giberelīna A4 un giberelīna A7 kopā, |
| --- | --- |

—

90 % vai vairāk giberelīna A4 un giberelīna A7 kopā,

| — | ne vairāk par 10 % ūdens un citu dabīgo giberelīnu kombināciju, |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 10 % ūdens un citu dabīgo giberelīnu kombināciju,

lietošanai par augu augšanas regulatoru

0 %

-

31.12.2021.

0.6532

ex 3808 94 20

30

Bromhlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dions (CAS RN 32718-18-6), kas satur:

| — | 1,3-dihlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 118-52-5), |
| --- | --- |

—

1,3-dihlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 118-52-5),

| — | 1,3-dibrom-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 77-48-5), |
| --- | --- |

—

1,3-dibrom-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 77-48-5),

| — | 1-brom-3-hlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 16079-88-2) un/vai |
| --- | --- |

—

1-brom-3-hlor-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 16079-88-2) un/vai

| — | 1-hlor-3-brom-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 126-06-7) |
| --- | --- |

—

1-hlor-3-brom-5,5-dimetilimidazolidīn-2,4-dionu (CAS RN 126-06-7)

0 %

-

31.12.2024.

0.6904

ex 3811 21 00

12

Izkliedētājs, kas satur:

| — | poliizobutenildzintarskābes un pentaeritritola esterus (CAS RN 103650-95-9), |
| --- | --- |

—

poliizobutenildzintarskābes un pentaeritritola esterus (CAS RN 103650-95-9),

| — | vairāk nekā 35 %, bet ne vairāk kā 55 % no masas minerāleļļas, un |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 35 %, bet ne vairāk kā 55 % no masas minerāleļļas, un

| — | hloru ne vairāk kā 0,05 % no masas, |
| --- | --- |

—

hloru ne vairāk kā 0,05 % no masas,

izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6906

ex 3811 21 00

14

Izkliedētājs:

| — | kas satur poliizobutilēnsukcinimīdu, kurš iegūts no polietilēnpoliamīnu un poliizobutilēndzintarskābes anhidrīda reakcijas produktiem (CAS RN 147880-09-9), |
| --- | --- |

—

kas satur poliizobutilēnsukcinimīdu, kurš iegūts no polietilēnpoliamīnu un poliizobutilēndzintarskābes anhidrīda reakcijas produktiem (CAS RN 147880-09-9),

| — | kas satur vairāk nekā 35 %, bet ne vairāk kā 55 % no masas minerāleļļas, |
| --- | --- |

—

kas satur vairāk nekā 35 %, bet ne vairāk kā 55 % no masas minerāleļļas,

| — | kas satur hloru ne vairāk kā 0,05 % no masas, |
| --- | --- |

—

kas satur hloru ne vairāk kā 0,05 % no masas,

| — | kam kopējais sārma skaitlis nepārsniedz 15, |
| --- | --- |

—

kam kopējais sārma skaitlis nepārsniedz 15,

izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6907

ex 3811 21 00

16

Detergents, kas satur :

| — | beta-aminokarbonilalkilfenola (alkilfenola Manniha bāzes reakcijas produkta) kalcija sāli, |
| --- | --- |

—

beta-aminokarbonilalkilfenola (alkilfenola Manniha bāzes reakcijas produkta) kalcija sāli,

| — | vairāk nekā 40, bet ne vairāk kā 60 % no masas minerāleļļas, un |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 40, bet ne vairāk kā 60 % no masas minerāleļļas, un

| — | kam kopējā sārma skaitlis pārsniedz 120, |
| --- | --- |

—

kam kopējā sārma skaitlis pārsniedz 120,

izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā  (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6905

ex 3811 21 00

18

Detergents, kas satur:

| — | alkiltoluolkalcija sulfonātu ar garu ķēdi, |
| --- | --- |

—

alkiltoluolkalcija sulfonātu ar garu ķēdi,

| — | vairāk nekā 30 %, bet ne vairāk kā 50 % no masas minerāleļļas, un |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 30 %, bet ne vairāk kā 50 % no masas minerāleļļas, un

| — | kam kopējais sārma skaitlis pārsniedz 310, bet nepārsniedz 340, |
| --- | --- |

—

kam kopējais sārma skaitlis pārsniedz 310, bet nepārsniedz 340,

izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6671

ex 3811 21 00

75

Piedevas, kas satur:

| — | kalcija (C10-C14) dialkilbenzolsulfonātus, |
| --- | --- |

—

kalcija (C10-C14) dialkilbenzolsulfonātus,

| — | minerāleļļas 40 % vai vairāk, bet ne vairāk par 60 % no masas, |
| --- | --- |

—

minerāleļļas 40 % vai vairāk, bet ne vairāk par 60 % no masas,

ar kopējo bāzes skaitli ne lielāku par 10, izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.6669

ex 3811 21 00

77

Pretputu piedevas, kas satur:

| — | 2-etilheksilakrilāta un etilakrilāta kopolimēru un |
| --- | --- |

—

2-etilheksilakrilāta un etilakrilāta kopolimēru un

| — | minerāleļļas 50 % vai vairāk, bet ne vairāk par 80 % no masas, |
| --- | --- |

—

minerāleļļas 50 % vai vairāk, bet ne vairāk par 80 % no masas,

izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.6666

ex 3811 21 00

80

Piedevas, kas satur:

| — | poliizobutilēna aromātisko poliamīna sukcinimīdu, |
| --- | --- |

—

poliizobutilēna aromātisko poliamīna sukcinimīdu,

| — | minerāleļļas 40 % vai vairāk, bet ne vairāk par 60 % no masas, |
| --- | --- |

—

minerāleļļas 40 % vai vairāk, bet ne vairāk par 60 % no masas,

ar slāpekļa saturu lielāku par 0,6 %, bet ne lielāku par 0,9 % no masas, izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.6668

ex 3811 29 00

65

Piedevas, kas sastāv no sulfurēta maisījuma, kuru veido augu eļļa, garo ķēžu α-olefīni un taleļļas taukskābes, ar sēra saturu 8 % vai vairāk, bet ne vairāk par 12 % no masas, izmantošanai ziežeļļām paredzētu piedevu maisījumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.5062

ex 3815 90 90

30

Katalizators, kas sastāv no minerāleļļas suspensijas, kura satur:

| — | magnija hlorīda un titāna(III) hlorīda kompleksos savienojumus ar tetrahidrofurānu, un |
| --- | --- |

—

magnija hlorīda un titāna(III) hlorīda kompleksos savienojumus ar tetrahidrofurānu, un

| — | silīcija dioksīdu; |
| --- | --- |

—

silīcija dioksīdu;

| — | magnija masas daļa ir 6,6 % (± 0,6 %), un |
| --- | --- |

—

magnija masas daļa ir 6,6 % (± 0,6 %), un

| — | titāna masas daļa ir 2,3 % (± 0,2 %) |
| --- | --- |

—

titāna masas daļa ir 2,3 % (± 0,2 %)

0 %

-

31.12.2025.

0.2783

ex 3815 90 90

80

Katalizators, kas sastāv pārsvarā no dinonilnaftalīndisulfoni skābes izobutanola, šķīduma formā

0 %

-

31.12.2025.

0.6810

ex 3824 99 92

23

Titāna(IV) butilfosfāta kompleksi (CAS RN 109037-78-7), kas izšķīdināti etanolā un propān-2-olā

0 %

-

31.12.2025.

0.4909

ex 3824 99 92

29

Preparāts, kas satur no svara:

| — | 85 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99 % butil 2-ciān 3-(4-hidroksi-3-metoksifenil)akrilāta polietilēnglikola ētera un |
| --- | --- |

—

85 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99 % butil 2-ciān 3-(4-hidroksi-3-metoksifenil)akrilāta polietilēnglikola ētera un

| — | 1 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 15 % polioksietilēn-(20)-sorbitāntrioleāta |
| --- | --- |

—

1 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 15 % polioksietilēn-(20)-sorbitāntrioleāta

0 %

-

31.12.2025.

0.6779

ex 3824 99 92

40

2-Hlor-5-(hlormetil)piridīna šķīdums (CAS RN 70258-18-3) organiskā šķīdinātājā

0 %

-

31.12.2025.

0.7742

ex 3824 99 92

52

Elektrolīts, kas satur:

| — | 5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 % litija heksafluorfosfāta (CAS RN 21324-40-3) vai litija tetrafluorborāta (CAS RN 14283-07-9), |
| --- | --- |

—

5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 % litija heksafluorfosfāta (CAS RN 21324-40-3) vai litija tetrafluorborāta (CAS RN 14283-07-9),

| — | 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % etilēnkarbonāta (CAS RN 96-49-1), dimetilkarbonāta (CAS RN 616-38-6) un/vai etilmetilkarbonāta CAS RN 623-53-0) maisījuma, |
| --- | --- |

—

60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % etilēnkarbonāta (CAS RN 96-49-1), dimetilkarbonāta (CAS RN 616-38-6) un/vai etilmetilkarbonāta CAS RN 623-53-0) maisījuma,

| — | 0,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 % 1,3,2-dioksatiolān-2,2-dioksīdu (CAS RN 1072-53-3), |
| --- | --- |

—

0,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 % 1,3,2-dioksatiolān-2,2-dioksīdu (CAS RN 1072-53-3),

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu akumulatoru ražošanā (2)

3.2 %

-

31.12.2021.

0.5050

ex 3824 99 92

61

3’,4’,5’-Trifluorbifenil-2-amīns, toluola šķīduma veidā, kurā 3’,4’,5’-trifluorbifenil-2-amīna masas daļa ir no 80 % līdz 90 %

0 %

-

31.12.2025.

0.6720

ex 3824 99 92

68

Preparāts, kas masas izteiksmē satur:

| — | 20 % (±1 %) ((3-(sek-butil)-4-(deciloksi)fenil)metāntriil) tribenzols (CAS RN 1404190-37-9) |
| --- | --- |

—

20 % (±1 %) ((3-(sek-butil)-4-(deciloksi)fenil)metāntriil) tribenzols (CAS RN 1404190-37-9)

Izšķīdināts:

| — | 10 % (± 5 %) 2-sek-butilfenolā (CAS RN 89-72-5), |
| --- | --- |

—

10 % (± 5 %) 2-sek-butilfenolā (CAS RN 89-72-5),

| — | 64 %(±7 %) lakbenzīnā (nafta), smagajā aromātiskajā ogļūdeņradī (CAS RN 64742-94-5) un |
| --- | --- |

—

64 %(±7 %) lakbenzīnā (nafta), smagajā aromātiskajā ogļūdeņradī (CAS RN 64742-94-5) un

| — | 6 % (± 1,0 %) naftalīnā (CAS RN 91-20-3) |
| --- | --- |

—

6 % (± 1,0 %) naftalīnā (CAS RN 91-20-3)

0 %

-

31.12.2025.

0.6719

ex 3824 99 92

69

Preparāts, kas no masas satur:

| — | 80 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 92 % bisfenola A bis(difenilfosfātu) (CAS RN 5945-33-5), |
| --- | --- |

—

80 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 92 % bisfenola A bis(difenilfosfātu) (CAS RN 5945-33-5),

| — | 7 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 % bisfenola A bis(difenilfosfāta) oligomēru un |
| --- | --- |

—

7 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 20 % bisfenola A bis(difenilfosfāta) oligomēru un

| — | ne vairāk par 1 % trifenilfosfāta (CAS RN 115-86-6) |
| --- | --- |

—

ne vairāk par 1 % trifenilfosfāta (CAS RN 115-86-6)

0 %

-

31.12.2021.

0.3069

ex 3824 99 92

88

2,4,7,9-tetrametildek-5-īn-4,7-diols, hidroksietilēts (CAS RN 9014-85-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.4719

ex 3824 99 93

35

Parafīns ar hlora saturu 70 % vai lielāku (CAS RN 63449-39-8)

0 %

-

31.12.2024.

0.7313

ex 3824 99 96

45

Litija niķeļa kobalta alumīnija oksīda pulveris (CAS RN 177997-13-6) ar:

| — | daļiņu izmēru mazāk nekā 10 μm, |
| --- | --- |

—

daļiņu izmēru mazāk nekā 10 μm,

| — | ar tīrību vairāk nekā 98 masas % |
| --- | --- |

—

ar tīrību vairāk nekā 98 masas %

3.2 %

-

31.12.2021.

0.6628

ex 3824 99 96

46

Mangāna cinka ferīta granulas, kas masas izteiksmē satur:

| — | 52 % vai vairāk, bet ne vairāk par 76 % dzelzs (III) oksīda, |
| --- | --- |

—

52 % vai vairāk, bet ne vairāk par 76 % dzelzs (III) oksīda,

| — | 13 % vai vairāk, bet ne vairāk par 42 % mangāna (II) oksīda un |
| --- | --- |

—

13 % vai vairāk, bet ne vairāk par 42 % mangāna (II) oksīda un

| — | 2 % vai vairāk, bet ne vairāk par 22 % cinka oksīda |
| --- | --- |

—

2 % vai vairāk, bet ne vairāk par 22 % cinka oksīda

0 %

-

31.12.2025.

0.6749

ex 3824 99 96

48

Ar kalcija oksīdu stabilizēts cirkonija oksīds (ZrO2) (CAS RN 68937-53-1) ar cirkonija oksīda saturu 92 % vai vairāk, bet ne vairāk par 97 % no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.6897

ex 3901 40 00

30

Oktēna lineārs zema blīvuma polietilēns (LLDPE), ko ražo ar Cīglera-Nata katalizatora metodi, granulu veidā, ar:

| — | vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 20 % no masas kopolimēra, |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 20 % no masas kopolimēra,

| — | kausēšanas masas plūsmas ātrumu (MFR 190 °C/2,16 kg) 0,7 g/10 min, bet ne vairāk kā 0,9 g/10 min, un |
| --- | --- |

—

kausēšanas masas plūsmas ātrumu (MFR 190 °C/2,16 kg) 0,7 g/10 min, bet ne vairāk kā 0,9 g/10 min, un

| — | blīvumu (ASTM D4703) 0,911 g/cm3 vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,913 g/cm3, |
| --- | --- |

—

blīvumu (ASTM D4703) 0,911 g/cm3 vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,913 g/cm3,

izmantošanai elastīgas pārtikas iepakošanas plēves koekstrūzijas apstrādē (2)

0 %

m3

31.12.2025.

0.6920

ex 3901 90 80

53

Etilēna un akrilskābes kopolimērs (CAS RN 9010-77-9) ar:

| — | akrilskābes saturu 18,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 49,5 % no masas (ASTM D4094), |
| --- | --- |

—

akrilskābes saturu 18,5 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 49,5 % no masas (ASTM D4094),

| — | kausēšanas masas plūsmas ātrumu 10 g/10 min (125 °C/2,16 kg, ASTM D1238) vai lielāku |
| --- | --- |

—

kausēšanas masas plūsmas ātrumu 10 g/10 min (125 °C/2,16 kg, ASTM D1238) vai lielāku

0 %

m3

31.12.2025.

0.6734

ex 3901 90 80

55

Etilēna un akrilskābes kopolimēra cinka vai nātrija sāls ar:

| — | akrilskābes saturu 6 % vai vairāk, bet ne vairāk par 50 % no masas un |
| --- | --- |

—

akrilskābes saturu 6 % vai vairāk, bet ne vairāk par 50 % no masas un

| — | kausēšanas masas plūsmas ātrumu 1 g/10 min vai vairāk pie 190 °C/2,16 kg (mērot, izmantojot ASTM D1238) |
| --- | --- |

—

kausēšanas masas plūsmas ātrumu 1 g/10 min vai vairāk pie 190 °C/2,16 kg (mērot, izmantojot ASTM D1238)

0 %

-

31.12.2025.

0.5049

ex 3901 90 80

67

Kopolimērs, kurš izgatavots vienīgi no etilēna un metakrilskābes monomēriem, kur metakrilskābes saturs ir 11 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.6736

ex 3903 90 90

65

Stirola kopolimērs ar 2,5-furāndionu un (1-metiletil)benzolu pārslu vai pulvera formā (CAS RN 26762-29-8)

0 %

-

31.12.2025.

0.6804

ex 3903 90 90

70

Kopolimēri granulās, kas no masas satur:

| — | 75 % (± 7 %) stirola un |
| --- | --- |

—

75 % (± 7 %) stirola un

| — | 25 % (± 7 %) metilmetakrilāta |
| --- | --- |

—

25 % (± 7 %) metilmetakrilāta

0 %

m3

31.12.2025.

0.4981

ex 3904 69 80

81

Poli(vinilidēnfluorīds) (CAS RN 24937-79-9)

0 %

-

31.12.2025.

0.6672

ex 3906 90 90

33

Butilakrilāta un alkilmetakrilāta kodola-apvalka kopolimērs ar daļiņu lielumu 5 μm vai vairāk, bet ne vairāk par 10 μm

0 %

-

31.12.2025.

0.6663

ex 3906 90 90

37

Trimetilolpropāna trimetakrilāta un metilmetakrilāta kopolimērs (CAS RN 28931-67-1) mikrolodīšu formā ar vidējo diametru 3 μm

0 %

-

31.12.2025.

0.6891

ex 3907 10 00

20

Polioksimetilēns ar gala acetilgrupām, kas satur polidimetilsiloksānu un tereftalskābes un 1,4-fenildiamīna kopolimēra šķiedras

0 %

-

31.12.2022.

0.6839

ex 3907 30 00

15

Epoksīdsveķi, kas nesatur halogēnus,

| — | ar fosfora, kas ķīmiski saistīts ar epoksīdsveķiem, saturu vairāk nekā 2 % no masas, rēķinot attiecībā uz cietas vielas saturu, |
| --- | --- |

—

ar fosfora, kas ķīmiski saistīts ar epoksīdsveķiem, saturu vairāk nekā 2 % no masas, rēķinot attiecībā uz cietas vielas saturu,

| — | nesatur hidrolizējamu hlorīdu vai satur mazāk nekā 300 ppm hidrolizējama hlorīda un |
| --- | --- |

—

nesatur hidrolizējamu hlorīdu vai satur mazāk nekā 300 ppm hidrolizējama hlorīda un

| — | satur šķīdinātājus, |
| --- | --- |

—

satur šķīdinātājus,

izmantošanai tādu preprega lokšņu vai ruļļu izgatavošanai, no kā ražo iespiedshēmas plates (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6840

ex 3907 30 00

25

Epoksīdsveķi:

| — | ar broma saturu 21 % vai vairāk no masas, |
| --- | --- |

—

ar broma saturu 21 % vai vairāk no masas,

| — | nesatur hidrolizējamu hlorīdu vai satur mazāk nekā 500 ppm hidrolizējama hlorīda un |
| --- | --- |

—

nesatur hidrolizējamu hlorīdu vai satur mazāk nekā 500 ppm hidrolizējama hlorīda un

| — | satur šķīdinātājus |
| --- | --- |

—

satur šķīdinātājus

0 %

-

31.12.2025.

0.4940

ex 3907 99 80

ex 3913 90 00

30

20

Polihidroksialkanoāts, kura galvenā sastāvdaļa ir poli(3-hidroksibutirāts)

0 %

-

31.12.2025.

0.5057

ex 3907 99 80

80

Kopolimērs, kas pēc masas satur vismaz 72 % tereftalskābes un/vai tās atvasinājumus un cikloheksāndimetanolu un kas papildināts ar lineārajiem un/vai cikliskajiem dioliem

0 %

-

31.12.2025.

0.5032

ex 3909 40 00

20

Termoaktīvu sveķu daļiņu pulveris, kurā magnētiskās daļiņas ir vienmērīgi izkliedētas, lietošanai fotokopētāju, faksa aparātu, printeru un daudzfunkciju ierīču tonera kasetņu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6921

ex 3910 00 00

15

Dimetil, metil(propil(polipropilēnoksīda)) siloksāns (CAS RN 68957-00-6), ar trimetilsiloksigrupu galā

0 %

-

31.12.2021.

0.7217

ex 3910 00 00

45

Dimetilsiloksāns, polimērs ar gala hidroksilgrupām, ar viskozitāti 38–100 mPa·s (CAS RN 70131-67-8)

0 %

-

31.12.2021.

0.5109

ex 3911 90 99

35

Alternēts etilēna un maleīnskābes anhidrīda (EMA) kopolimērs

0 %

-

31.12.2025.

0.4953

ex 3912 11 00

40

Celulozes diacetāts, pulverveida

0 %

-

31.12.2025.

0.6718

ex 3912 39 85

50

polikvaternijs-10 (CAS RN 68610-92-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.4757

ex 3919 10 80

37

Politetrafluoretilēna plēve,

| — | ar biezumu 100μm vai lielāku, |
| --- | --- |

—

ar biezumu 100μm vai lielāku,

| — | relatīvo pagarinājumu pārraujot ne lielāku par 100 %, |
| --- | --- |

—

relatīvo pagarinājumu pārraujot ne lielāku par 100 %,

| — | ar spiedienjutīgu silikona adhezīva pārklājumu no vienas puses |
| --- | --- |

—

ar spiedienjutīgu silikona adhezīva pārklājumu no vienas puses

0 %

-

31.12.2025.

0.4761

ex 3919 10 80

ex 3919 90 80

43

26

Etilēnvinilacetāta plēve:

| — | ar biezumu 100 μm vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar biezumu 100 μm vai vairāk,

| — | ar spiedienjutīgu vai UV-starojuma jutīgu akrila adhezīva pārklājumu un poliestera vai polipropilēna oderējumu |
| --- | --- |

—

ar spiedienjutīgu vai UV-starojuma jutīgu akrila adhezīva pārklājumu un poliestera vai polipropilēna oderējumu

0 %

-

31.12.2022.

0.6886

ex 3919 10 80

63

Atstarojošā plēve, kas sastāv no:

| — | akrilsveķu slāņa ar drošības zīmēm pret viltošanu, datu pārveidošanu vai aizvietošanu vai kopēšanu, vai oficiāla marķējuma paredzētajai lietošanai |
| --- | --- |

—

akrilsveķu slāņa ar drošības zīmēm pret viltošanu, datu pārveidošanu vai aizvietošanu vai kopēšanu, vai oficiāla marķējuma paredzētajai lietošanai

| — | akrilsveķu slāņa ar iestrādātām stikla lodītēm, |
| --- | --- |

—

akrilsveķu slāņa ar iestrādātām stikla lodītēm,

| — | akrilsveķu slāņa, kas cietināts ar melamīna sašūšanas aģentu, |
| --- | --- |

—

akrilsveķu slāņa, kas cietināts ar melamīna sašūšanas aģentu,

| — | metāla slāņa, |
| --- | --- |

—

metāla slāņa,

| — | akrila līmvielas un |
| --- | --- |

—

akrila līmvielas un

| — | aizsargplēvītes |
| --- | --- |

—

aizsargplēvītes

0 %

-

31.12.2025.

0.4947

ex 3919 90 80

65

Pašlīmējoša plēve, kuras biezums ir no 40 μm līdz 475 μm, kas sastāv no viena vai vairākiem bezkrāsas, metalizēta vai krāsota poli(etilēntereftalāta) slāņiem, ar skrāpējumizturīgu pārklājumu vienā pusē, un otrā pusē spiedienjutīgu adhezīvu ar noņemamu aizsargkārtu

0 %

-

31.12.2025.

0.4925

ex 3919 90 80

70

Pašlīmējošies pulēšanas diski no mikroporaina poliuretāna ar polsterējumu vai bez tā

0 %

-

31.12.2025.

0.4964

ex 3919 90 80

82

Atstarojošā plēve, kas sastāv no:

| — | poliuretāna slāņa, |
| --- | --- |

—

poliuretāna slāņa,

| — | stikla mikrolodīšu slāņa, |
| --- | --- |

—

stikla mikrolodīšu slāņa,

| — | ar alumīniju metalizēta slāņa un |
| --- | --- |

—

ar alumīniju metalizēta slāņa un

| — | adhezīva, vienā vai abās pusēs pārklāta ar aizsargplēvi, |
| --- | --- |

—

adhezīva, vienā vai abās pusēs pārklāta ar aizsargplēvi,

| — | poli(vinilhlorīda) slāņa vai bez tā, |
| --- | --- |

—

poli(vinilhlorīda) slāņa vai bez tā,

| — | slāņa ar drošības zīmēm pret viltošanu, datu pārveidošanu vai aizvietošanu vai kopēšanu, vai oficiāla marķējuma paredzētajai lietošanai, vai bez tām |
| --- | --- |

—

slāņa ar drošības zīmēm pret viltošanu, datu pārveidošanu vai aizvietošanu vai kopēšanu, vai oficiāla marķējuma paredzētajai lietošanai, vai bez tām

0 %

-

31.12.2025.

0.6640

ex 3920 10 40

40

Cilindrveida slāņaina plēve, galvenokārt no polietilēna, ko veido:

| — | trīsslāņu barjera, kuras pamatslānis izgatavots no etilēnvinilspirta, kas abās pusēs pārklāts ar poliamīda slāni, kurš pārklāts ar vismaz vienu slāni polietilēna, |
| --- | --- |

—

trīsslāņu barjera, kuras pamatslānis izgatavots no etilēnvinilspirta, kas abās pusēs pārklāts ar poliamīda slāni, kurš pārklāts ar vismaz vienu slāni polietilēna,

| — | ar kopējo biezumu 55 μm vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar kopējo biezumu 55 μm vai vairāk,

| — | ar diametru 500 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 600 mm |
| --- | --- |

—

ar diametru 500 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 600 mm

0 %

-

31.12.2025.

0.3357

ex 3920 62 19

48

Poli(etilēna tereftalāta) loksnes vai ruļļi:

| — | no abām pusēm pārklāti ar epoksidizētiem akrilsveķiem, |
| --- | --- |

—

no abām pusēm pārklāti ar epoksidizētiem akrilsveķiem,

| — | ar kopējo biezumu 37 μm (± 3 μm) |
| --- | --- |

—

ar kopējo biezumu 37 μm (± 3 μm)

0 %

-

31.12.2025.

0.2589

ex 3920 62 19

52

Polietilēntereftalāta, polietilēnnaftalāta vai tamlīdzīga poliestera plēve, no vienas puses pārklāta ar metālu un/vai metāla oksīdiem, ar alumīnija saturu mazāku kā 0,1 % no masas, ne biezāka kā 300 μm un ar virsmas pretestību, kas nepārsniedz 10 000 omus (uz kvadrātu) (noteikta ar ASTM D257 metodi)

0 %

-

31.12.2023.

0.6911

ex 3921 19 00

40

Caurspīdīga polietilēna plēve ar mikroporām, apstrādāta ar akrilskābi, ruļļos, ar:

| — | platumu 98 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 170 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 98 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 170 mm,

| — | biezumu 15 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36 μm, |
| --- | --- |

—

biezumu 15 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 36 μm,

kādu izmanto sārma akumulatoru atdalītāju ražošanā

3.2 %

-

31.12.2021.

0.7263

ex 3921 19 00

45

Mikroporainas struktūras vienslāņa plēve no polipropilēna vai mikroporainas struktūras trīsslāņu plēve no polipropilēna, polietilēna un polipropilēna, katra plēve ir:

| — | ar nulles sarukumu šķērsvirzienā, |
| --- | --- |

—

ar nulles sarukumu šķērsvirzienā,

| — | ar kopējo biezumu 8 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 μm, |
| --- | --- |

—

ar kopējo biezumu 8 μm vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 μm,

| — | ar platumu 15 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 900 mm, |
| --- | --- |

—

ar platumu 15 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 900 mm,

| — | ar garumu vairāk nekā 200 m, bet ne vairāk kā 8 000 m, |
| --- | --- |

—

ar garumu vairāk nekā 200 m, bet ne vairāk kā 8 000 m,

| — | ar poru vidējo izmēru no 0,02 μm līdz 0,1 μm, |
| --- | --- |

—

ar poru vidējo izmēru no 0,02 μm līdz 0,1 μm,

| — | arī laminēta ar polipropilēna neaustu materiālu 50 līdz 200 μm biezumā, |
| --- | --- |

—

arī laminēta ar polipropilēna neaustu materiālu 50 līdz 200 μm biezumā,

| — | arī pārklāta ar virsmaktīvo vielu, |
| --- | --- |

—

arī pārklāta ar virsmaktīvo vielu,

| — | arī pārklāta no vienas vai abām pusēm ar keramisku slāni vismaz 1 μm biezumā, bet ne biezāku kā 5 μm, |
| --- | --- |

—

arī pārklāta no vienas vai abām pusēm ar keramisku slāni vismaz 1 μm biezumā, bet ne biezāku kā 5 μm,

| — | arī pārklāta no vienas vai abām pusēm ar lipīgu saistvielu, PVdF veida vai līdzīgu, 0,5 μm biezumā vai vairāk, bet nepārsniedzot 5 μm |
| --- | --- |

—

arī pārklāta no vienas vai abām pusēm ar lipīgu saistvielu, PVdF veida vai līdzīgu, 0,5 μm biezumā vai vairāk, bet nepārsniedzot 5 μm

3.2 %

-

31.12.2021.

0.6742

ex 3921 90 55

40

Trīsslāņu audums baķos,

| — | kura pamatslāni veido 100 % neilona tafts vai neilona/poliestera piejaukuma tafts un |
| --- | --- |

—

kura pamatslāni veido 100 % neilona tafts vai neilona/poliestera piejaukuma tafts un

| — | kurš no abām pusēm pārklāts ar poliamīdu, |
| --- | --- |

—

kurš no abām pusēm pārklāts ar poliamīdu,

| — | ar kopējo biezumu ne lielāku par 135 μm, |
| --- | --- |

—

ar kopējo biezumu ne lielāku par 135 μm,

| — | ar kopējo masu ne lielāku par 80 g/m2 |
| --- | --- |

—

ar kopējo masu ne lielāku par 80 g/m2

0 %

m2

31.12.2025.

0.7335

ex 3926 30 00

ex 3926 90 97

50

48

Galvanizētas iekšējās vai ārējās dekoratīvās daļas, kas sastāv no:

| — | akrilnitrilbutadiēnstirola (ABS) kopolimēra, arī maisījumā ar polikarbonātu, un |
| --- | --- |

—

akrilnitrilbutadiēnstirola (ABS) kopolimēra, arī maisījumā ar polikarbonātu, un

| — | PVC folijas, |
| --- | --- |

—

PVC folijas,

| — | nesatur vara, niķeļa vai hroma slāņus, |
| --- | --- |

—

nesatur vara, niķeļa vai hroma slāņus,

izmantošanai pozīcijā 8701 –8705 klasificētu mehānisko transportlīdzekļu daļu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2022.

0.6717

ex 3926 90 97

23

Mehānisko transportlīdzekļu ārējā atpakaļskata spoguļa plastmasas ietvars ar stiprinājumiem

0 %

p/st

31.12.2025.

0.3850

ex 3926 90 97

43

Maisījums, kura sastāvā ir ūdens un – vismaz 19 %, bet ne vairāk kā 35 % no masas – uzpūstas dobas akrilonitrila, metakrilonitrila un izobornila metakrilāta vai cita metakrilāta kopolimēramikrolodītes, kuru diametrs ir vismaz 3 μm, bet nepārsniedz 4,95 μm

0 %

-

31.12.2023.

0.6708

ex 4009 42 00

20

Bremžu šļūtene no gumijas ar:

| — | tekstilmateriālu stīgām, |
| --- | --- |

—

tekstilmateriālu stīgām,

| — | 3,2 mm biezām sieniņām, |
| --- | --- |

—

3,2 mm biezām sieniņām,

| — | dobām metāla uzmavām, kas piestiprinātas abos galos, un |
| --- | --- |

—

dobām metāla uzmavām, kas piestiprinātas abos galos, un

| — | vienu vai vairākiem montāžas balsteņiem, |
| --- | --- |

—

vienu vai vairākiem montāžas balsteņiem,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6844

ex 4016 93 00

30

Taisnstūrveida etilēna-propilēna-diēna gumijas starplika:

| — | garums: 72 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 825 mm, |
| --- | --- |

—

garums: 72 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 825 mm,

| — | platums: 18 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 155 mm, |
| --- | --- |

—

platums: 18 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 155 mm,

| — | maksimālā temperatūra: vismaz 150 °C, bet ne augstāka kā 240 °C, |
| --- | --- |

—

maksimālā temperatūra: vismaz 150 °C, bet ne augstāka kā 240 °C,

| — | atļautā materiāla pārkare atdales vietā: ne vairāk kā 0,3 mm |
| --- | --- |

—

atļautā materiāla pārkare atdales vietā: ne vairāk kā 0,3 mm

0 %

-

31.12.2025.

0.6884

ex 5403 39 00

10

Bioloģiski noārdāms (norma EN 14995) monopavediens ar lineāro blīvumu ne vairāk kā 33 dtex, kas satur vismaz 98 % no masas polilaktīda (PLA), izmantošanai pārtikas rūpniecībā lietojamu filtrēšanas audumu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.5059

ex 5603 13 10

20

Pārklāts neausts materiāls no savērpta polietilēna,

| — | ar masu no 80 g/m2 līdz 105 g/m2 un |
| --- | --- |

—

ar masu no 80 g/m2 līdz 105 g/m2 un

| — | gaisa pretestību (Gurleja) no 8līdz75sekundēm (noteikts ar ISO5636/5 metodi) |
| --- | --- |

—

gaisa pretestību (Gurleja) no 8līdz75sekundēm (noteikts ar ISO5636/5 metodi)

0 %

m2

31.12.2025.

0.5987

ex 5603 14 90

60

Neaustas drānas no polietilēntereftalāta šķiedras pavedienu kopojuma:

| — | ar virsmas blīvumu 160 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

ar virsmas blīvumu 160 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 300 g/m2,

| — | nelaminētas, |
| --- | --- |

—

nelaminētas,

| — | ar filtrēšanas efektivitāti atbilstīgi DIN 60335-2-69:2008 vismaz “filtra klase M”, |
| --- | --- |

—

ar filtrēšanas efektivitāti atbilstīgi DIN 60335-2-69:2008 vismaz “filtra klase M”,

| — | lokāmas |
| --- | --- |

—

lokāmas

0 %

m2

31.12.2023.

0.4978

ex 6909 19 00

20

Silīcija nitrīds (Si3N4), velmju vai lodīšu veidā

0 %

-

31.12.2025.

0.7619

ex 7006 00 90

40

Supervijuma (Super Twisted Nematic) (STN) vai vijuma (Twisted Nematic) (TN) kvalitātes natronkaļķu vai borsilikāta stikla plāksnes:

| — | garums: 300 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

garums: 300 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 1 500 mm,

| — | platums: 300 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

platums: 300 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 1 500 mm,

| — | biezums: 0,5 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 1,1 mm, |
| --- | --- |

—

biezums: 0,5 mm vai vairāk, bet nepārsniedz 1,1 mm,

| — | no vienas puses uzklāts indija-alvas-oksīda pārklājums ar pretestību 80 omu vai vairāk, bet ne vairāk kā 160 omu, |
| --- | --- |

—

no vienas puses uzklāts indija-alvas-oksīda pārklājums ar pretestību 80 omu vai vairāk, bet ne vairāk kā 160 omu,

| — | ir vai nav pasivējošs silīcija dioksīda (SiO2) slānis starp indija-alvas-oksīda slāni un stikla virsmu, |
| --- | --- |

—

ir vai nav pasivējošs silīcija dioksīda (SiO2) slānis starp indija-alvas-oksīda slāni un stikla virsmu,

| — | no otras puses ir vai nav uzklāts vairāku kārtu pretatstarošanas pārklājums, |
| --- | --- |

—

no otras puses ir vai nav uzklāts vairāku kārtu pretatstarošanas pārklājums,

| — | mehāniski apstrādātas (nošķeltas) malas |
| --- | --- |

—

mehāniski apstrādātas (nošķeltas) malas

0 %

-

31.12.2023.

0.6870

ex 7009 10 00

40

Elektrohroms pašaptumšojošs salona atpakaļskata spogulis, kas sastāv no:

| — | spoguļa pamatnes, |
| --- | --- |

—

spoguļa pamatnes,

| — | plastmasas rāmja, |
| --- | --- |

—

plastmasas rāmja,

| — | integrālshēmas, |
| --- | --- |

—

integrālshēmas,

izmantošanai 87. nodaļā klasificēto transportlīdzekļu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.5021

ex 7019 19 10

20

Diegs ar lineāro blīvumu no 10,3 teksa līdz 11,9 teksiem, iegūts no nepārtrauktiem vērptiem stikla pavedieniem, kurā dominē pavedieni, kuru diametrs ir no 4,83 μm līdz 5,83 μm

0 %

-

31.12.2025.

0.5020

ex 7019 19 10

25

Diegs ar lineāro blīvumu no 5,1 teksa līdz 6,0 teksiem, iegūts no nepārtrauktiem vērptiem stikla pavedieniem, kurā dominē pavedieni, kuru diametrs ir no 4,83 μm līdz 5,83 μm

0 %

-

31.12.2025.

0.4853

ex 7202 99 80

10

Dzelzs un disprozija sakausējums, kas satur:

| — | 78 % vai vairāk disprozija un |
| --- | --- |

—

78 % vai vairāk disprozija un

| — | no 18 % līdz 22 % dzelzs |
| --- | --- |

—

no 18 % līdz 22 % dzelzs

0 %

-

31.12.2025.

0.7502

ex 7318 24 00

40

Iespīlējoši cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementi:

| — | izgatavoti no nerūsējošā tērauda atbilstoši specifikācijai 17-4PH vai no tērauda atbilstoši instrumentu tērauda S7 specifikācijai, |
| --- | --- |

—

izgatavoti no nerūsējošā tērauda atbilstoši specifikācijai 17-4PH vai no tērauda atbilstoši instrumentu tērauda S7 specifikācijai,

| — | izgatavoti ar metāla spiedienliešanu, |
| --- | --- |

—

izgatavoti ar metāla spiedienliešanu,

| — | cietība pēc Rokvela: 38 HRC (±1) vai 53 HRC (+2/-1), |
| --- | --- |

—

cietība pēc Rokvela: 38 HRC (±1) vai 53 HRC (+2/-1),

| — | izmēri: 7 mm x 4 mm x 5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 40 mm x 20 mm x 10 mm |
| --- | --- |

—

izmēri: 7 mm x 4 mm x 5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 40 mm x 20 mm x 10 mm

0 %

-

31.12.2023.

0.6680

ex 7326 90 98

40

Dzelzs un tērauda atsvari

| — | ar vai bez detaļām no citiem materiāliem, |
| --- | --- |

—

ar vai bez detaļām no citiem materiāliem,

| — | ar vai bez detaļām no citiem metāliem, |
| --- | --- |

—

ar vai bez detaļām no citiem metāliem,

| — | ar vai bez apstrādātas virsmas, |
| --- | --- |

—

ar vai bez apstrādātas virsmas,

| — | apdrukāti vai nedrukāti, |
| --- | --- |

—

apdrukāti vai nedrukāti,

izmantošanai tālvadības pulšu ražošanā

0 %

-

31.12.2025.

0.5029

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

ex 7606 12 99

10

21

25

Alumīnija un litija sakausējuma loksnes un stieņi

0 %

-

31.12.2022.

0.5487

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

48

49

51

52

53

56

Alumīnija folija ruļļos:

| — | kuras tīrība ir 99,99 % pēc masas, |
| --- | --- |

—

kuras tīrība ir 99,99 % pēc masas,

| — | kuras biezums ir 0,021 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

kuras biezums ir 0,021 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 0,2 mm,

| — | kuras platums ir 500 mm, |
| --- | --- |

—

kuras platums ir 500 mm,

| — | ar oksidētu virsmas pārklājumu 3 līdz 4 nm biezumā un |
| --- | --- |

—

ar oksidētu virsmas pārklājumu 3 līdz 4 nm biezumā un

| — | ar kubisku tekstūru vairāk par 95 % |
| --- | --- |

—

ar kubisku tekstūru vairāk par 95 %

0 %

-

31.12.2021.

0.4050

ex 7607 11 90

60

Parastā alumīnija folija, kas atbilst šādiem rādītājiem:

| — | alumīnija saturs 99,98 % vai lielāks |
| --- | --- |

—

alumīnija saturs 99,98 % vai lielāks

| — | biezums 0,070 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,125 mm |
| --- | --- |

—

biezums 0,070 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,125 mm

| — | ar kubveida tekstūru |
| --- | --- |

—

ar kubveida tekstūru

tāda veida folija, kuru izmanto augstsprieguma kodināšanai

3.7 %

-

31.12.2021.

0.7698

ex 7607 20 90

10

Alumīnija folija, ruļļos:

| — | no vienas puses pārklāta ar polipropilēnu vai polipropilēnu un ar skābi modificētu polipropilēnu un no otras puses – ar poliamīdu un polietilēntereftalātu, ar saistvielas slāņiem starpā, |
| --- | --- |

—

no vienas puses pārklāta ar polipropilēnu vai polipropilēnu un ar skābi modificētu polipropilēnu un no otras puses – ar poliamīdu un polietilēntereftalātu, ar saistvielas slāņiem starpā,

| — | platums: 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 mm, |
| --- | --- |

—

platums: 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 mm,

| — | biezums: 0,138 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,168 mm, |
| --- | --- |

—

biezums: 0,138 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,168 mm,

izmantošanai litija jonu akumulatoru elementu ražošanā (2)

3.7 %

-

31.12.2021.

0.6730

ex 8101 96 00

10

Volframa stieple ar volframa saturu 99 % no masas vai vairāk un ar:

| — | šķērsgriezuma maksimālo izmēru ne vairāk kā 50 μm, |
| --- | --- |

—

šķērsgriezuma maksimālo izmēru ne vairāk kā 50 μm,

| — | pretestību 40 omi vai vairāk, bet ne vairāk par 300 omiem garumam 1 m |
| --- | --- |

—

pretestību 40 omi vai vairāk, bet ne vairāk par 300 omiem garumam 1 m

0 %

-

31.12.2025.

0.5097

ex 8104 30 00

35

Magnija pulveris:

| — | ar masas tīrību vismaz 99,5 %, |
| --- | --- |

—

ar masas tīrību vismaz 99,5 %,

| — | ar daļiņu izmēru no 0,2 mm līdz 0,8 mm |
| --- | --- |

—

ar daļiņu izmēru no 0,2 mm līdz 0,8 mm

0 %

-

31.12.2025.

0.4904

ex 8108 90 30

45

Titāna-alumīnija-vanādija sakausējuma (TiAl6V4) stieple ar diametru, kas mazāks nekā 20 mm, atbilstoša AMS standartiem 4928, 4965 vai 4967

0 %

-

31.12.2025.

0.6805

ex 8113 00 90

20

Kubveida starplika no alumīnija silīcija karbīda (AlSiC) kompozīta, ko izmanto iepakošanā IGBT moduļos

0 %

-

31.12.2025.

0.5024

ex 8301 60 00

ex 8419 90 85

ex 8479 90 70

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 80

ex 8537 10 98

ex 8538 90 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

30

40

30

50

43

40

55

70

55

22

Tastatūras no silikona vai plastmasas, kas satur:

| — | parasto metālu daļas un |
| --- | --- |

—

parasto metālu daļas un

| — | var saturēt arī plastmasas daļas, |
| --- | --- |

—

var saturēt arī plastmasas daļas,

| — | epoksīdsveķu daļas, kuras nostiprinātas ar stikla šķiedru vai koku, |
| --- | --- |

—

epoksīdsveķu daļas, kuras nostiprinātas ar stikla šķiedru vai koku,

| — | arī apdrukātas vai ar apstrādātu virsmu, |
| --- | --- |

—

arī apdrukātas vai ar apstrādātu virsmu,

| — | ar elektriskiem vadītājiem vai bez tiem, |
| --- | --- |

—

ar elektriskiem vadītājiem vai bez tiem,

| — | ar membrānu, kas savienota ar tastatūru, vai bez tās, |
| --- | --- |

—

ar membrānu, kas savienota ar tastatūru, vai bez tās,

| — | ar vienslāņa vai daudzslāņu aizsargfoliju vai bez tās |
| --- | --- |

—

ar vienslāņa vai daudzslāņu aizsargfoliju vai bez tās

0 %

p/st

31.12.2025.

0.4996

ex 8407 90 90

20

Kompakta sašķidrinātās naftas gāzes (LPG) dzinēja sistēma ar:

| — | 6 cilindriem, |
| --- | --- |

—

6 cilindriem,

| — | jaudu no 75 kW līdz 80 kW, |
| --- | --- |

—

jaudu no 75 kW līdz 80 kW,

| — | ieplūdes un izplūdes vārstiem, kas pārveidoti nepārtrauktas darbības nodrošināšanai smagas ekspluatācijas slodzes apstākļos, |
| --- | --- |

—

ieplūdes un izplūdes vārstiem, kas pārveidoti nepārtrauktas darbības nodrošināšanai smagas ekspluatācijas slodzes apstākļos,

izmantošanai pozīcijas 8427 transportlīdzekļu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6160

ex 8414 30 81

ex 8414 80 73

60

30

Hermetizēti rotorkompresori daļēji halogenēta fluorogļūdeņraža (HFC) vai ogļūdeņraža aukstumaģentiem:

| — | kurus darbina divpozīciju ("on-off") vienfāzes maiņstrāvas (AC) motors vai līdzstrāvas bezsuku (“brushless direct current“, “BLDC”) mainīga ātruma motors, |
| --- | --- |

—

kurus darbina divpozīciju ("on-off") vienfāzes maiņstrāvas (AC) motors vai līdzstrāvas bezsuku (“brushless direct current“, “BLDC”) mainīga ātruma motors,

| — | ar nominālo jaudu ne vairāk kā 1,5 kW, |
| --- | --- |

—

ar nominālo jaudu ne vairāk kā 1,5 kW,

| — | ar nominālo spriegumu 100 V vai vairāk, bet ne vairāk kā 240 V, |
| --- | --- |

—

ar nominālo spriegumu 100 V vai vairāk, bet ne vairāk kā 240 V,

| — | ar augstumu ne vairāk kā 300 mm, |
| --- | --- |

—

ar augstumu ne vairāk kā 300 mm,

| — | ar ārējo diametru ne vairāk kā 150 mm, |
| --- | --- |

—

ar ārējo diametru ne vairāk kā 150 mm,

| — | ar vienas vienības svaru ne vairāk kā 15 kg, |
| --- | --- |

—

ar vienas vienības svaru ne vairāk kā 15 kg,

izmantošanai mājsaimniecības ierīcēm, tostarp veļas žāvētājiem, paredzētu siltumsūkņu ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2023.

0.7317

ex 8414 80 22

20

Membrānas gaisa kompresors:

| — | ar plūsmu 4,5 l/min. vai vairāk, bet ne vairāk kā 7 l/min, |
| --- | --- |

—

ar plūsmu 4,5 l/min. vai vairāk, bet ne vairāk kā 7 l/min,

| — | ieejas jaudu ne vairāk kā 8,1 W un |
| --- | --- |

—

ieejas jaudu ne vairāk kā 8,1 W un

| — | ar manometrisko spiedienu ne vairāk kā 400 hPa (0,4 bar), |
| --- | --- |

—

ar manometrisko spiedienu ne vairāk kā 400 hPa (0,4 bar),

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu ražošanā

0 %

-

31.12.2022.

0.6842

ex 8415 90 00

60

Ar liesmu lodēts alumīnija bloks caurules savienošanai ar kondensatoru automašīnu gaisa kondicionēšanas sistēmās:

| — | ar presētām, ieliektām alumīnija savienotājlīnijām, kuru ārējais diametrs ir 5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 mm, |
| --- | --- |

—

ar presētām, ieliektām alumīnija savienotājlīnijām, kuru ārējais diametrs ir 5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 25 mm,

| — | ar svaru 0,02 kg vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,25 kg |
| --- | --- |

—

ar svaru 0,02 kg vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,25 kg

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6860

ex 8415 90 00

65

Noņemams loka metināts alumīnija uztvērējžāvētājs ar poliamīda un keramikas elementiem:

| — | garums: 143 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 292 mm, |
| --- | --- |

—

garums: 143 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 292 mm,

| — | diametrs: 31 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 99 mm, |
| --- | --- |

—

diametrs: 31 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 99 mm,

| — | masa: vismaz 0,12 kg, bet ne vairāk kā 0,9 kg, |
| --- | --- |

—

masa: vismaz 0,12 kg, bet ne vairāk kā 0,9 kg,

| — | plēksnes garums: ne vairāk kā 0,2 mm, biezums: ne vairāk kā 0,06 mm, |
| --- | --- |

—

plēksnes garums: ne vairāk kā 0,2 mm, biezums: ne vairāk kā 0,06 mm,

| — | cieto daļiņu diametrs: ne vairāk kā 0,06 mm, |
| --- | --- |

—

cieto daļiņu diametrs: ne vairāk kā 0,06 mm,

paredzēts izmantošanai automobiļu gaisa kondicionēšanas sistēmu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2022.

0.6821

ex 8436 99 00

10

Daļa, kas sastāv no:

| — | vienfāzes AC maiņstrāvas motora, |
| --- | --- |

—

vienfāzes AC maiņstrāvas motora,

| — | epicikliskas sazobes, |
| --- | --- |

—

epicikliskas sazobes,

| — | asmens, |
| --- | --- |

—

asmens,

un kam var būt arī:

| — | kondensators, |
| --- | --- |

—

kondensators,

| — | daļa, kas piestiprināta ar vītņotu skrūvi, |
| --- | --- |

—

daļa, kas piestiprināta ar vītņotu skrūvi,

izmantošanai dārza sasmalcinātāju ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.7380

ex 8481 80 59

30

Divvirzienu plūsmas kontroles vārsts ar korpusu:

| — | ar vismaz 5, bet ne vairāk kā 16 izplūdes atverēm, kuru diametrs ir vismaz 0,05 mm, bet nepārsniedz 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

ar vismaz 5, bet ne vairāk kā 16 izplūdes atverēm, kuru diametrs ir vismaz 0,05 mm, bet nepārsniedz 0,5 mm,

| — | plūsmas ātrums: vismaz 330 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 5 000 cm3 minūtē, |
| --- | --- |

—

plūsmas ātrums: vismaz 330 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 5 000 cm3 minūtē,

| — | darba spiediens: vismaz 19 MPa, bet ne lielāks kā 300 MPa |
| --- | --- |

—

darba spiediens: vismaz 19 MPa, bet ne lielāks kā 300 MPa

0 %

-

31.12.2022.

0.7518

ex 8481 90 00

40

Vārsta enkurs:

| — | degvielas padeves atvēršanai un aizvēršanai, |
| --- | --- |

—

degvielas padeves atvēršanai un aizvēršanai,

| — | sastāv no vārpstas un spārna, |
| --- | --- |

—

sastāv no vārpstas un spārna,

| — | ar vismaz 3, bet ne vairāk kā 8 caurumiem uz spārna, |
| --- | --- |

—

ar vismaz 3, bet ne vairāk kā 8 caurumiem uz spārna,

| — | izgatavots no metāla un/vai metāla sakausējuma(-iem) |
| --- | --- |

—

izgatavots no metāla un/vai metāla sakausējuma(-iem)

0 %

-

31.12.2023.

0.4997

ex 8483 40 90

80

Pārnesumkārba ar:

| — | ar ne vairāk kā 3 pārnesumiem, |
| --- | --- |

—

ar ne vairāk kā 3 pārnesumiem,

| — | automātisku ātruma samazināšanas sistēmu, un |
| --- | --- |

—

automātisku ātruma samazināšanas sistēmu, un

| — | virziena maiņas sistēmu, |
| --- | --- |

—

virziena maiņas sistēmu,

lietošanai pozīcijas 8427 preču ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6854

ex 8501 10 10

20

Sinhronais motors trauku mazgājamām mašīnām ar ūdens plūsmas kontroles mehānismu un ar:

| — | garumu bez ass 24 mm (± 0,3), |
| --- | --- |

—

garumu bez ass 24 mm (± 0,3),

| — | diametru 49,3 mm (± 0,3), |
| --- | --- |

—

diametru 49,3 mm (± 0,3),

| — | nominālo spriegumu 220 V (maiņstrāva) vai lielāku, bet ne lielāku kā 240 V (maiņstrāva), |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 220 V (maiņstrāva) vai lielāku, bet ne lielāku kā 240 V (maiņstrāva),

| — | nominālo frekvenci 50 Hz vai lielāku, bet ne lielāku kā 60 Hz, |
| --- | --- |

—

nominālo frekvenci 50 Hz vai lielāku, bet ne lielāku kā 60 Hz,

| — | ieejas jaudu ne lielāku kā 4 W, |
| --- | --- |

—

ieejas jaudu ne lielāku kā 4 W,

| — | rotācijas ātrumu 4 rpm vai lielāku, bet ne lielāku kā 4,8 rpm, |
| --- | --- |

—

rotācijas ātrumu 4 rpm vai lielāku, bet ne lielāku kā 4,8 rpm,

| — | izejas griezes momentu ne mazāk kā 10 kgf/cm |
| --- | --- |

—

izejas griezes momentu ne mazāk kā 10 kgf/cm

0 %

-

31.12.2022.

0.6858

ex 8501 10 99

64

Līdzstrāvas motors aizvara leņķiskā stāvokļa vadībai, lai regulētu gāzes plūsmu gaisa droseļvārstā un EGR vārstā:

| — | ar apvalka aizsardzības pakāpi IP69, |
| --- | --- |

—

ar apvalka aizsardzības pakāpi IP69,

| — | ar rotora ātrumu bez slodzes ne vairāk kā 6 500 apgr./min, |
| --- | --- |

—

ar rotora ātrumu bez slodzes ne vairāk kā 6 500 apgr./min,

| — | ar nominālo spriegumu 12,0 V (± 0,1), |
| --- | --- |

—

ar nominālo spriegumu 12,0 V (± 0,1),

| — | temperatūras diapazonā no – 40 °C līdz + 165 °C, |
| --- | --- |

—

temperatūras diapazonā no – 40 °C līdz + 165 °C,

| — | ar savienojošu zobratu vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar savienojošu zobratu vai bez tā,

| — | ar savienojumu pieslēgšanai motoram vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar savienojumu pieslēgšanai motoram vai bez tā,

| — | ar atloku vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar atloku vai bez tā,

| — | ar diametru ne vairāk kā 40 mm (bez atloka), |
| --- | --- |

—

ar diametru ne vairāk kā 40 mm (bez atloka),

| — | ar kopējo augstumu ne vairāk kā 90 mm (no pamatnes līdz zobratam) |
| --- | --- |

—

ar kopējo augstumu ne vairāk kā 90 mm (no pamatnes līdz zobratam)

0 %

-

30.06.2021.

0.6880

ex 8501 10 99

65

Turbokompresora elektropiedziņa ar:

| — | līdzstrāvas motoru, |
| --- | --- |

—

līdzstrāvas motoru,

| — | integrētu pārnesuma mehānismu, |
| --- | --- |

—

integrētu pārnesuma mehānismu,

| — | (vilcēj)spēku 200 N vai vairāk vismaz 140 °C paaugstinātā vides temperatūrā, |
| --- | --- |

—

(vilcēj)spēku 200 N vai vairāk vismaz 140 °C paaugstinātā vides temperatūrā,

| — | (vilcēj)spēku 250 N vai vairāk katrā gājiena pozīcijā, |
| --- | --- |

—

(vilcēj)spēku 250 N vai vairāk katrā gājiena pozīcijā,

| — | lietderīgo gājienu 15 mm līdz 25 mm, |
| --- | --- |

—

lietderīgo gājienu 15 mm līdz 25 mm,

| — | ar iebūvētu diagnostikas saskarni vai bez tās |
| --- | --- |

—

ar iebūvētu diagnostikas saskarni vai bez tās

0 %

-

31.12.2025.

0.6627

ex 8501 10 99

75

Nepārtrauktas ierosmes līdzstrāvas motors ar

| — | vairākfāžu tinumu, |
| --- | --- |

—

vairākfāžu tinumu,

| — | ārējo diametru 28 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 35 mm, |
| --- | --- |

—

ārējo diametru 28 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 35 mm,

| — | rotācijas ātrumu, kas nepārsniedz 12 000 apgr./min, |
| --- | --- |

—

rotācijas ātrumu, kas nepārsniedz 12 000 apgr./min,

| — | ar barošanas spriegumu 8 V vai vairāk, bet ne vairāk par 27 V |
| --- | --- |

—

ar barošanas spriegumu 8 V vai vairāk, bet ne vairāk par 27 V

0 %

-

31.12.2025.

0.4731

ex 8501 31 00

37

Nepārtrauktas ierosmes līdzstrāvas motors:

| — | ar vairākfāžu tinumu, |
| --- | --- |

—

ar vairākfāžu tinumu,

| — | ārējais diametrs: 30 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 mm, ieskaitot stiprināšanas atloku, |
| --- | --- |

—

ārējais diametrs: 30 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 mm, ieskaitot stiprināšanas atloku,

| — | rotācijas ātrums: ne lielāks kā 15 000 apgr./min., |
| --- | --- |

—

rotācijas ātrums: ne lielāks kā 15 000 apgr./min.,

| — | jauda: 45 W vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 W, un |
| --- | --- |

—

jauda: 45 W vai vairāk, bet ne vairāk kā 400 W, un

| — | barošanas spriegums: 9 V vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 V, |
| --- | --- |

—

barošanas spriegums: 9 V vai vairāk, bet ne vairāk kā 50 V,

| — | ar kloķa disku vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar kloķa disku vai bez tā,

| — | ar karteri vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar karteri vai bez tā,

| — | ar ventilatoru vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar ventilatoru vai bez tā,

| — | ar sprauslas vāku vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar sprauslas vāku vai bez tā,

| — | ar saules ratu vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar saules ratu vai bez tā,

| — | ar apgriezienu skaita un griešanās virziena regulatoru vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar apgriezienu skaita un griešanās virziena regulatoru vai bez tā,

| — | ar apgriezienu skaita un griešanās virziena sensoru (pārveidotājs vai Hola efekta sensors) vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar apgriezienu skaita un griešanās virziena sensoru (pārveidotājs vai Hola efekta sensors) vai bez tā,

| — | ar stiprināšanas atloku vai bez tā |
| --- | --- |

—

ar stiprināšanas atloku vai bez tā

0 %

-

31.12.2024.

0.5577

ex 8501 31 00

50

Līdzstrāvas bezsuku motori:

| — | ārējais diametrs: 80 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 200 mm, |
| --- | --- |

—

ārējais diametrs: 80 mm vai lielāks, bet ne lielāks par 200 mm,

| — | barošanas spriegums: 9 V vai lielāks, bet ne lielāks par 16 V, |
| --- | --- |

—

barošanas spriegums: 9 V vai lielāks, bet ne lielāks par 16 V,

| — | izejas jauda 20 °C temperatūrā: 300 W vai lielāka, bet ne lielāka par 750 W, |
| --- | --- |

—

izejas jauda 20 °C temperatūrā: 300 W vai lielāka, bet ne lielāka par 750 W,

| — | griezes moments 20 °C temperatūrā: 2,00 Nm vai lielāks, bet ne lielāks par 7,00 Nm, |
| --- | --- |

—

griezes moments 20 °C temperatūrā: 2,00 Nm vai lielāks, bet ne lielāks par 7,00 Nm,

| — | nominālais griešanās ātrums 20 °C temperatūrā: 600 apgr./min. vai lielāks, bet ne lielāks par 3 100 apgr./min., |
| --- | --- |

—

nominālais griešanās ātrums 20 °C temperatūrā: 600 apgr./min. vai lielāks, bet ne lielāks par 3 100 apgr./min.,

| — | ar skriemeli vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar skriemeli vai bez tā,

| — | ar elektronisku stūres pastiprinātāja sensoru/regulatoru vai bez tā |
| --- | --- |

—

ar elektronisku stūres pastiprinātāja sensoru/regulatoru vai bez tā

0 %

-

31.12.2022.

0.6809

ex 8501 31 00

ex 8501 32 00

53

45

Izmantošanai autorūpniecībā gatavs nepārtrauktas ierosmes līdzstrāvas bezsuku motors:

| — | norādītais ātrums: ne lielāks par 4 100 apgr./min., |
| --- | --- |

—

norādītais ātrums: ne lielāks par 4 100 apgr./min.,

| — | minimālā jauda: 400 W, bet ne vairāk kā 1,3 kW (pie 12 V), |
| --- | --- |

—

minimālā jauda: 400 W, bet ne vairāk kā 1,3 kW (pie 12 V),

| — | atloka diametrs: 85 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 200 mm, |
| --- | --- |

—

atloka diametrs: 85 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 200 mm,

| — | maksimālais garums: 335 mm, mērīts no ass sākuma līdz ārējam galam, |
| --- | --- |

—

maksimālais garums: 335 mm, mērīts no ass sākuma līdz ārējam galam,

| — | korpusa garums: ne vairāk kā 265 mm, mērīts no atloka līdz ārējam galam, |
| --- | --- |

—

korpusa garums: ne vairāk kā 265 mm, mērīts no atloka līdz ārējam galam,

0 %

-

31.12.2025.

| — | ar ne vairāk kā divu gabalu (pamata korpuss ar elektriskajiem komponentiem un atloks ar vismaz 2 un ne vairāk kā 11 caurumiem) zem spiediena lieta alumīnija vai lokšņu tērauda korpusu ar blīvējumu (gropi ar O-veida gredzenu un smērvielu) vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar ne vairāk kā divu gabalu (pamata korpuss ar elektriskajiem komponentiem un atloks ar vismaz 2 un ne vairāk kā 11 caurumiem) zem spiediena lieta alumīnija vai lokšņu tērauda korpusu ar blīvējumu (gropi ar O-veida gredzenu un smērvielu) vai bez tā,

| — | ar statoru ar atsevišķiem T-veida zobiem un vienspirāles tinumu 9/6 vai 12/8 izkārtojumā, |
| --- | --- |

—

ar statoru ar atsevišķiem T-veida zobiem un vienspirāles tinumu 9/6 vai 12/8 izkārtojumā,

| — | ar virsmas magnētiem, |
| --- | --- |

—

ar virsmas magnētiem,

| — | ar elektronisku stūres pastiprinātāja regulatoru vai bez tā |
| --- | --- |

—

ar elektronisku stūres pastiprinātāja regulatoru vai bez tā

0.6161

ex 8503 00 99

55

Stators bezsuku motoram ar:

| — | iekšējo diametru 206,6 mm (± 0,5), |
| --- | --- |

—

iekšējo diametru 206,6 mm (± 0,5),

| — | ārējo diametru 265,0 mm (± 0,2), un |
| --- | --- |

—

ārējo diametru 265,0 mm (± 0,2), un

| — | platumu 37,2 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 47,8 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 37,2 mm vai lielāku, bet ne lielāku par 47,8 mm,

izmantojams ar tiešās piedziņas cilindru aprīkotu veļas mazgājamo mašīnu, veļas mazgājamo mašīnu ar žāvētāju vai žāvētāju ražošanā

0 %

p/st

31.12.2025.

0.7764

ex 8504 31 80

55

Elektrības transformators:

| — | jauda: 0,22 kVA vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,24 kVA, |
| --- | --- |

—

jauda: 0,22 kVA vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,24 kVA,

| — | darbības temperatūras diapazons: +10 °C vai lielāks, bet ne lielāks kā +125 °C, |
| --- | --- |

—

darbības temperatūras diapazons: +10 °C vai lielāks, bet ne lielāks kā +125 °C,

| — | ar četriem vai pieciem induktīvi saistītiem vara stieples tinumiem, |
| --- | --- |

—

ar četriem vai pieciem induktīvi saistītiem vara stieples tinumiem,

| — | ar 11 vai 12 kontakttapām apakšā, |
| --- | --- |

—

ar 11 vai 12 kontakttapām apakšā,

| — | izmēri: nepārsniedz 32 mm x 37,8 mm x 25,8 mm |
| --- | --- |

—

izmēri: nepārsniedz 32 mm x 37,8 mm x 25,8 mm

0 %

-

31.12.2024.

0.7788

ex 8505 11 00

68

Tādi bloki no neodīma, dzelzs un bora vai samārija un kobalta sakausējuma, pārklāti vai nepārklāti ar cinku, kurus pēc magnetizēšanas paredzēts izmantot par pastāvīgiem magnētiem:

| — | garums: 13,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

garums: 13,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 45,2 mm,

| — | platums: 7,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 25,2 mm, |
| --- | --- |

—

platums: 7,8 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 25,2 mm,

| — | augstums: 1,3 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 4,7 mm |
| --- | --- |

—

augstums: 1,3 mm vai lielāks, bet ne lielāks kā 4,7 mm

0 %

-

31.12.2024.

0.6857

ex 8505 11 00

ex 8505 19 90

73

35

Tādi no ferīta, kobalta, samārija vai citiem retzemju metāliem vai minēto metālu sakausējuma izgatavoti izstrādājumi plakanu stieņu, izliektu stieņu vai ceturtdaļuzmavu formā, pārklāti vai nepārklāti polimēru veidnējumu, kurus pēc magnetizēšanas paredzēts izmantot par pastāvīgiem magnētiem:

| — | garums: vismaz 5 mm, bet ne lielāks kā 60 mm, |
| --- | --- |

—

garums: vismaz 5 mm, bet ne lielāks kā 60 mm,

| — | platums: vismaz 5 mm, bet ne lielāks kā 40 mm, |
| --- | --- |

—

platums: vismaz 5 mm, bet ne lielāks kā 40 mm,

| — | biezums: vismaz 3 mm, bet ne lielāks kā 15 mm |
| --- | --- |

—

biezums: vismaz 3 mm, bet ne lielāks kā 15 mm

0 %

p/st

31.12.2022.

0.7641

ex 8507 60 00

13

Prizmatiskie litija jonu elektriskie akumulatori ar:

| — | platumu 173,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

platumu 173,0 mm (± 0,3 mm),

| — | biezumu 45,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

biezumu 45,0 mm (± 0,3 mm),

| — | augstumu 125,0 mm (± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

augstumu 125,0 mm (± 0,3 mm),

| — | nominālo spriegumu 3,67 V (± 0,01 V), un |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 3,67 V (± 0,01 V), un

| — | nominālo ietilpību 94 Ah un/vai 120 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 94 Ah un/vai 120 Ah,

izmantošanai atkārtoti uzlādējamu elektrotransportlīdzekļiem domātu akumulatoru ražošanā (2)

1.3 %

-

31.12.2021.

0.6685

ex 8507 60 00

15

Cilindriskie litija jonu akumulatori vai moduļi ar:

| — | nominālo ietilpību 8,8 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 18 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 8,8 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 18 Ah,

| — | nominālo spriegumu 36 V vai vairāk, bet ne vairāk par 48 V, |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 36 V vai vairāk, bet ne vairāk par 48 V,

| — | jaudu 300 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 648 Wh, |
| --- | --- |

—

jaudu 300 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 648 Wh,

izmantošanai elektrisko velosipēdu ražošanā (2)

1.3 %

-

31.12.2021.

0.6625

ex 8507 60 00

17

Litija jonu startera akumulators, ko veido četri atkārtoti uzlādējami litija jonu sekundārie galvaniskie elementi, ar:

| — | nominālo spriegumu 12 V, |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 12 V,

| — | garumu 350 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 355 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 350 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 355 mm,

| — | platumu 170 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 180 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 170 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 180 mm,

| — | augstumu 180 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 195 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 180 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 195 mm,

| — | masu 10 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 15 kg, |
| --- | --- |

—

masu 10 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 15 kg,

| — | nominālo ietilpību 60 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 80 Ah |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 60 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 80 Ah

1.3 %

-

31.12.2021.

0.7663

ex 8507 60 00

18

Litija jonu polimēra akumulators, kas aprīkots ar akumulatora vadības sistēmu un CAN-BUS saskarni:

| — | garums: ne lielāks kā 1 600 mm, |
| --- | --- |

—

garums: ne lielāks kā 1 600 mm,

| — | platums: ne lielāks kā 448 mm, |
| --- | --- |

—

platums: ne lielāks kā 448 mm,

| — | augstums: ne lielāks kā 395 mm, |
| --- | --- |

—

augstums: ne lielāks kā 395 mm,

| — | nominālais spriegums: 280 V vai lielāks, bet ne lielāks kā 400 V, |
| --- | --- |

—

nominālais spriegums: 280 V vai lielāks, bet ne lielāks kā 400 V,

| — | nominālā kapacitāte: 9,7 Ah vai lielāka, bet ne lielāka kā 10,35 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālā kapacitāte: 9,7 Ah vai lielāka, bet ne lielāka kā 10,35 Ah,

| — | uzlādes spriegums: 110 V vai lielāks, bet ne lielāks kā 230 V, |
| --- | --- |

—

uzlādes spriegums: 110 V vai lielāks, bet ne lielāks kā 230 V,

| — | ietilpst 6 moduļi ar tērauda korpusā ietvertiem 90 vai vairāk, bet ne vairāk kā 96 elementiem, |
| --- | --- |

—

ietilpst 6 moduļi ar tērauda korpusā ietvertiem 90 vai vairāk, bet ne vairāk kā 96 elementiem,

izmantošanai tādu pozīcijā 8703 klasificētu transportlīdzekļu ražošanā, kurus var uzlādēt, pieslēdzot pie ārēja barošanas avota (2)

1.3 %

-

31.12.2021.

0.7717

ex 8507 60 00

22

Integrēta akumulatora bateriju sistēma metāla korpusā ar turētājiem, kas sastāv no:

| — | litija jonu akumulatoru baterijas ar spriegumu 48 V (± 5 V) un jaudu 0,44 kWh (± 0,05 kWh), |
| --- | --- |

—

litija jonu akumulatoru baterijas ar spriegumu 48 V (± 5 V) un jaudu 0,44 kWh (± 0,05 kWh),

| — | akumulatoru baterijas vadības sistēmas, |
| --- | --- |

—

akumulatoru baterijas vadības sistēmas,

| — | releja, |
| --- | --- |

—

releja,

| — | zemsprieguma pārveidotāja (DC/DC), |
| --- | --- |

—

zemsprieguma pārveidotāja (DC/DC),

| — | vismaz viena savienotāja, |
| --- | --- |

—

vismaz viena savienotāja,

izmantošanai hibrīda mehānisko transportlīdzekļu ražošanā (2)

1.3 %

-

31.12.2021.

0.2907

ex 8507 60 00

30

Cilindriskais litija jonu akumulators vai modulis, ar garumu 63 mm vai vairāk un diametru 17,2 mm vai vairāk, ar nominālo ietilpību 1 200 mAh vai vairāk, izmantošanai atkārtoti uzlādējamo bateriju ražošanā (2)

1.3 %

-

31.12.2021.

0.6703

ex 8507 60 00

33

Litija jonu akumulators ar:

| — | garumu 150 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 150 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm,

| — | platumu 100 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 100 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 000 mm,

| — | augstumu 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 500 mm |
| --- | --- |

—

augstumu 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 500 mm

| — | masu 75 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 200 kg, |
| --- | --- |

—

masu 75 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 200 kg,

| — | nominālo ietilpību ne mazāku par 150 Ah un ne lielāku par 500 Ah, |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību ne mazāku par 150 Ah un ne lielāku par 500 Ah,

| — | nominālo izejas spriegumu 230 V (maiņstrāvai) (fāzes spriegums) vai nominālo spriegumu 64 V (± 10 %) |
| --- | --- |

—

nominālo izejas spriegumu 230 V (maiņstrāvai) (fāzes spriegums) vai nominālo spriegumu 64 V (± 10 %)

1.3 %

-

31.12.2021.

0.6702

ex 8507 60 00

37

Litija jonu akumulators ar:

| — | garumu 1 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 1 200 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 2 000 mm,

| — | platumu 800 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 300 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 800 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 1 300 mm,

| — | augstumu 2 000 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 2 800 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 2 000 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 2 800 mm,

| — | masu 1 800 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 3 000 kg, |
| --- | --- |

—

masu 1 800 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 3 000 kg,

| — | nominālo ietilpību 2 800 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 7 200 Ah |
| --- | --- |

—

nominālo ietilpību 2 800 Ah vai vairāk, bet ne vairāk par 7 200 Ah

1.3 %

-

31.12.2021.

0.5548

ex 8507 60 00

50

Moduļi litija jonu akumulatoru bateriju montāžai ar:

| — | garumu 298 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 500 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 298 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 500 mm,

| — | platumu 33,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 209 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 33,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 209 mm,

| — | augstumu 138 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 228 mm, |
| --- | --- |

—

augstumu 138 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 228 mm,

| — | svaru 3,6 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 17 kg, |
| --- | --- |

—

svaru 3,6 kg vai vairāk, bet ne vairāk par 17 kg,

| — | ietilpību 458 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 2 158 Wh |
| --- | --- |

—

ietilpību 458 Wh vai vairāk, bet ne vairāk par 2 158 Wh

1.3 %

-

31.12.2021.

0.5342

ex 8507 60 00

65

Cilindriska litija jonu baterija ar:

| — | 3,5 līdz 3,8 VDC, |
| --- | --- |

—

3,5 līdz 3,8 VDC,

| — | 300 līdz 900 mAh un |
| --- | --- |

—

300 līdz 900 mAh un

| — | 10,0 līdz 14,5 mm diametru |
| --- | --- |

—

10,0 līdz 14,5 mm diametru

1.3 %

-

31.12.2021.

0.7888

ex 8507 60 00

68

Litija jonu akumulators metāla korpusā:

| — | garums: 65 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 225 mm, |
| --- | --- |

—

garums: 65 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 225 mm,

| — | platums: 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 mm, |
| --- | --- |

—

platums: 10 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 mm,

| — | augstums: 60 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 285 mm, |
| --- | --- |

—

augstums: 60 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 285 mm,

| — | nominālais spriegums: 2,1 V vai lielāks, bet ne lielāks kā 3,8 V, |
| --- | --- |

—

nominālais spriegums: 2,1 V vai lielāks, bet ne lielāks kā 3,8 V,

| — | nominālā kapacitāte: 2,5 Ah vai lielāka, bet ne lielāka kā 325 Ah |
| --- | --- |

—

nominālā kapacitāte: 2,5 Ah vai lielāka, bet ne lielāka kā 325 Ah

1.3 %

-

31.12.2021.

0.5356

ex 8507 60 00

75

Taisnstūrveida litija jonu akumulators ar:

| — | metāla karkasu, |
| --- | --- |

—

metāla karkasu,

| — | garumu 173 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

garumu 173 mm (± 0,15 mm),

| — | platumu 21 mm (± 0,1 mm), |
| --- | --- |

—

platumu 21 mm (± 0,1 mm),

| — | augstumu 91 mm (± 0,15 mm), |
| --- | --- |

—

augstumu 91 mm (± 0,15 mm),

| — | nominālais spriegumu 3,3 V, un |
| --- | --- |

—

nominālais spriegumu 3,3 V, un

| — | nominālo jaudu 21 Ah vai vairāk |
| --- | --- |

—

nominālo jaudu 21 Ah vai vairāk

1.3 %

-

31.12.2021.

0.6753

ex 8507 60 00

77

Atkārtoti uzlādējami litija jonu akumulatori ar:

| — | garumu 700 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 820 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 700 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 2 820 mm,

| — | platumu 935 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 660 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 935 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 1 660 mm,

| — | augstumu 85 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 mm |
| --- | --- |

—

augstumu 85 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 mm

| — | svaru 250 kg vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 kg, |
| --- | --- |

—

svaru 250 kg vai vairāk, bet ne vairāk kā 700 kg,

| — | jaudu līdz 175 kWh, |
| --- | --- |

—

jaudu līdz 175 kWh,

| — | nominālo spriegumu 400 V |
| --- | --- |

—

nominālo spriegumu 400 V

1.3 %

-

31.12.2021.

0.5014

ex 8508 70 00

ex 8537 10 98

20

98

Elektroniskās iespiedplates, kas

| — | viena ar otru ir savienotas ar vadu vai radio frekvenci un motora kontrolētājkarti un |
| --- | --- |

—

viena ar otru ir savienotas ar vadu vai radio frekvenci un motora kontrolētājkarti un

| — | regulē putekļsūcēju darbību (sūkšanas darbības uzsākšana vai pārtraukšana) atbilstoši iestatītajai programmai, |
| --- | --- |

—

regulē putekļsūcēju darbību (sūkšanas darbības uzsākšana vai pārtraukšana) atbilstoši iestatītajai programmai,

| — | ar vai bez indikatoriem, kas attēlo putekļsūcēja darbību (sūkšanas jauda un/vai putekļu maiss pilns un/vai filtrs pilns) |
| --- | --- |

—

ar vai bez indikatoriem, kas attēlo putekļsūcēja darbību (sūkšanas jauda un/vai putekļu maiss pilns un/vai filtrs pilns)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6856

ex 8512 20 00

30

Apgaismošanas modulis, kas satur vismaz:

| — | divus LED, |
| --- | --- |

—

divus LED,

| — | stikla vai plastmasas lēcas, kas fokusē/izkliedē LED radīto gaismu, |
| --- | --- |

—

stikla vai plastmasas lēcas, kas fokusē/izkliedē LED radīto gaismu,

| — | reflektorus, kas novirza LED radīto gaismu, |
| --- | --- |

—

reflektorus, kas novirza LED radīto gaismu,

alumīnija korpusā ar starotāju, uz kronšteina ar pielaidēju

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6863

ex 8512 30 90

20

Brīdinājuma skaņas signāla ierīce transportlīdzekļa novietošanai stāvvietā paredzēto sensoru sistēmai plastmasas apvalkā, kura darbojas pēc pjezomehāniska principa un ietver:

| — | iespiedshēmu, |
| --- | --- |

—

iespiedshēmu,

| — | savienotāju, |
| --- | --- |

—

savienotāju,

| — | un var atrasties metāla turētājā, |
| --- | --- |

—

un var atrasties metāla turētājā,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2022.

0.6689

ex 8529 90 65

28

Elektronisks mezgls, kurā ietilpst vismaz:

| — | iespiedshēmas plate ar |
| --- | --- |

—

iespiedshēmas plate ar

| — | vienu vai vairākām FPGA (darbības vidē programmējamām elementu kopnēm) un/vai procesoriem multivides lietotnēm un video signālu apstrādei, |
| --- | --- |

—

vienu vai vairākām FPGA (darbības vidē programmējamām elementu kopnēm) un/vai procesoriem multivides lietotnēm un video signālu apstrādei,

| — | zibatmiņa, |
| --- | --- |

—

zibatmiņa,

| — | operatīvā atmiņa, |
| --- | --- |

—

operatīvā atmiņa,

| — | ar vienu vai vairākām USB, HDMI, VGA, RJ-45 un/vai citām multivides saskarnēm vai bez tām, |
| --- | --- |

—

ar vienu vai vairākām USB, HDMI, VGA, RJ-45 un/vai citām multivides saskarnēm vai bez tām,

| — | kontaktligzdas un kontaktdakšas LCD displeja, LED apgaismojuma un vadības paneļa pieslēgšanai |
| --- | --- |

—

kontaktligzdas un kontaktdakšas LCD displeja, LED apgaismojuma un vadības paneļa pieslēgšanai

0 %

p/st

31.12.2025.

0.4893

ex 8529 90 65

ex 8529 90 92

65

53

Iespiedshēmas plate, kas paredzēta barošanas sprieguma un vadības signālu nosūtīšanai tieši līdz vadības shēmai, kas atrodas uz LCD moduļa TFT stikla paneļa

0 %

p/st

31.12.2025.

0.4890

ex 8529 90 92

25

LCD moduļi, kas nav apvienoti ar skārienjūtīga ekrāna aprīkojumu un sastāv tikai no:

| — | vienas vai vairākām TFT stikla vai plastmasas šūnām, |
| --- | --- |

—

vienas vai vairākām TFT stikla vai plastmasas šūnām,

| — | zem spiediena lieta radiatora, |
| --- | --- |

—

zem spiediena lieta radiatora,

| — | apgaismošanas bloka, |
| --- | --- |

—

apgaismošanas bloka,

| — | vienas iespiedshēmas plates ar elektronisku vadību, un |
| --- | --- |

—

vienas iespiedshēmas plates ar elektronisku vadību, un

| — | LVDS (zema sprieguma noteikts signāls) saskarnes, |
| --- | --- |

—

LVDS (zema sprieguma noteikts signāls) saskarnes,

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu radioaparātu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6654

ex 8529 90 92

37

Alumīnija sakausējuma līstes nostiprināšanai un segšanai, kas satur:

| — | silīciju un magniju, |
| --- | --- |

—

silīciju un magniju,

| — | ar garumu 300 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu 300 mm vai vairāk, bet ne vairāk par 2 200 mm,

ar formu, kas īpaši paredzēta izmantošanai televizoru ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6629

ex 8529 90 92

63

Šķidro kristālu displeja (LCD) modulis:

| — | ar ekrāna diagonāli 14,5 cm vai vairāk, bet ne vairāk kā 38,5 cm, |
| --- | --- |

—

ar ekrāna diagonāli 14,5 cm vai vairāk, bet ne vairāk kā 38,5 cm,

| — | ar skārienekrānu vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar skārienekrānu vai bez tā,

| — | ar gaismas diožu (LED) aizmugurējo apgaismojumu, |
| --- | --- |

—

ar gaismas diožu (LED) aizmugurējo apgaismojumu,

| — | ar iespiedshēmas plati ar EEPROM, mikrokontrolleri, LVDS uztvērēju un citiem aktīviem un pasīviem komponentiem, |
| --- | --- |

—

ar iespiedshēmas plati ar EEPROM, mikrokontrolleri, LVDS uztvērēju un citiem aktīviem un pasīviem komponentiem,

| — | ar spraudni elektrības padevei un CAN un LVDS saskarnēm, |
| --- | --- |

—

ar spraudni elektrības padevei un CAN un LVDS saskarnēm,

| — | ar elektriskiem komponentiem dinamiskai krāsas regulēšanai vai bez tiem, |
| --- | --- |

—

ar elektriskiem komponentiem dinamiskai krāsas regulēšanai vai bez tiem,

| — | korpusā, ar mehāniskām, skārienjutīgām vai bezkontakta vadības funkcijām vai bez tām un ar aktīvas dzesēšanas sistēmu vai bez tās, |
| --- | --- |

—

korpusā, ar mehāniskām, skārienjutīgām vai bezkontakta vadības funkcijām vai bez tām un ar aktīvas dzesēšanas sistēmu vai bez tās,

derīgs uzstādīšanai 87. nodaļas mehāniskajos transportlīdzekļos (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.5018

ex 8529 90 92

67

Šķidro kristālu krāsu displeja (LCD) panelis, kas paredzēts pozīcijas 8528 LCD monitoriem, ar:

| — | ekrāna diagonāles izmēru no 14,48 cm līdz 31,24 cm, |
| --- | --- |

—

ekrāna diagonāles izmēru no 14,48 cm līdz 31,24 cm,

| — | skārienekrānu vai bez tā, |
| --- | --- |

—

skārienekrānu vai bez tā,

| — | ar aizmugurējo apgaismojumu, mikrokontrolleri, |
| --- | --- |

—

ar aizmugurējo apgaismojumu, mikrokontrolleri,

| — | ar CAN (datu maģistrāles) kontrolleri ar vienu(vairākām) LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) saskarni(-ēm) un vienu(vairākām) CAN/strāvas rozeti(ēm) vai ar APIX (AutomotivePixelLink) kontrolleri ar APIX saskarni, |
| --- | --- |

—

ar CAN (datu maģistrāles) kontrolleri ar vienu(vairākām) LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) saskarni(-ēm) un vienu(vairākām) CAN/strāvas rozeti(ēm) vai ar APIX (AutomotivePixelLink) kontrolleri ar APIX saskarni,

| — | korpusā ar dzesētāju korpusa aizmugurē vai bez tā, |
| --- | --- |

—

korpusā ar dzesētāju korpusa aizmugurē vai bez tā,

| — | bez signālapstrādes moduļa, |
| --- | --- |

—

bez signālapstrādes moduļa,

| — | ar haptisku un akustisku atbildes reakciju vai bez tās, |
| --- | --- |

—

ar haptisku un akustisku atbildes reakciju vai bez tās,

izmantošanai 87. nodaļas transportlīdzekļu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6781

ex 8529 90 92

85

Krāsu LCD modulis korpusā:

| — | ar ekrāna diagonāles izmēru 14,48 cm vai lielāku, bet ne lielāku par 26 cm, |
| --- | --- |

—

ar ekrāna diagonāles izmēru 14,48 cm vai lielāku, bet ne lielāku par 26 cm,

| — | bez skārienekrāna, |
| --- | --- |

—

bez skārienekrāna,

| — | ar izgaismojumu un mikrokontrolieri, |
| --- | --- |

—

ar izgaismojumu un mikrokontrolieri,

| — | ar CAN (datu maģistrāles) kontrolieri, LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) saskarni un CAN/strāvas spraudkontaktsavienojumu, |
| --- | --- |

—

ar CAN (datu maģistrāles) kontrolieri, LVDS (zemsprieguma diferenciālsignālu) saskarni un CAN/strāvas spraudkontaktsavienojumu,

| — | bez signāla apstrādes moduļa, |
| --- | --- |

—

bez signāla apstrādes moduļa,

| — | ar kontroles elektroniku vienīgi pikseļu adresācijai, |
| --- | --- |

—

ar kontroles elektroniku vienīgi pikseļu adresācijai,

| — | ar motorizētu mehānismu displeja ekrāna pārvietošanai, |
| --- | --- |

—

ar motorizētu mehānismu displeja ekrāna pārvietošanai,

stacionārai uzstādīšanai 87. nodaļā klasificētajos transportlīdzekļos (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6849

ex 8536 69 90

60

Elektrības kontaktligzdas un kontaktdakšas, kuru garums nepārsniedz 12,7 mm vai diametrs nepārsniedz 10,8 mm, izmantošanai dzirdes aparātu un runas uztvērēju ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2022.

0.5028

ex 8536 69 90

84

Universālās seriālās kopnes (USB) kontaktligzda vai kontaktspraudnis vienā vai dažādās formās, paredzēti savienošanai ar citām USB ierīcēm, izmantošanai 8521. vai 8528.pozīcijā iekļauto izstrādājumu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6864

ex 8537 10 91

50

Drošinātāja kontroles modulis plastmasas korpusā ar montāžas skavām un ar:

| — | ligzdām ar drošinātājiem vai bez tiem, |
| --- | --- |

—

ligzdām ar drošinātājiem vai bez tiem,

| — | savienojuma pieslēgumvietām, |
| --- | --- |

—

savienojuma pieslēgumvietām,

| — | iespiedshēmu ar iegultu mikroprocesoru, mikroslēdzi un releju, |
| --- | --- |

—

iespiedshēmu ar iegultu mikroprocesoru, mikroslēdzi un releju,

tāda veida, ko izmanto 87. nodaļā klasificēto preču ražošanai

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6889

ex 8537 10 98

35

Elektroniska kontroles vienība bez atmiņas, 12 V spriegumam, transportlīdzekļu informācijas apmaiņas sistēmām (skaņas, tālruņa, navigācijas, kameras un bezvadu pakalpojumu pievienošanai), kas satur:

| — | 2 griežamas pogas, |
| --- | --- |

—

2 griežamas pogas,

| — | vismaz 27 spiežamas pogas, |
| --- | --- |

—

vismaz 27 spiežamas pogas,

| — | LED gaismas, |
| --- | --- |

—

LED gaismas,

| — | 2 integrālās shēmas kontrolsignālu saņemšanai un nosūtīšanai ar LIN kopnes starpniecību |
| --- | --- |

—

2 integrālās shēmas kontrolsignālu saņemšanai un nosūtīšanai ar LIN kopnes starpniecību

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6866

ex 8538 90 91

ex 8538 90 99

20

50

Iekšējā antena automašīnas durvju aizslēgšanas sistēmai, kas ietver:

| — | antenas moduli plastmasas korpusā, |
| --- | --- |

—

antenas moduli plastmasas korpusā,

| — | savienojuma kabeli ar spraudni, |
| --- | --- |

—

savienojuma kabeli ar spraudni,

| — | vismaz divas montāžas skavas, |
| --- | --- |

—

vismaz divas montāžas skavas,

un ietver vai neietver iespiedshēmas plati, kurā ir integrālshēmas, diodes un tranzistori,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6710

ex 8544 30 00

ex 8544 42 90

60

50

Četrdzīslu savienošanas kabelis, kas satur divus sievišķos savienotājus, digitālu signālu pārraidei no navigācijas un audio sistēmām uz USB savienotāju, izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6867

ex 8544 30 00

85

Divdzīslu pagarinātāja kabelis ar diviem savienotājiem, kas ietver vismaz:

| — | gumijas starpliku, |
| --- | --- |

—

gumijas starpliku,

| — | metāla montāžas skavu, |
| --- | --- |

—

metāla montāžas skavu,

tāds, kādus izmanto, lai pievienotu transportlīdzekļu ātruma noteikšanas sensorus 87. nodaļā klasificēto transportlīdzekļu ražošanā

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6853

ex 8544 42 90

70

Elektrības vadītāji:

| — | spriegumam ne vairāk kā 80 V, |
| --- | --- |

—

spriegumam ne vairāk kā 80 V,

| — | ar garumu ne vairāk kā 120 cm, |
| --- | --- |

—

ar garumu ne vairāk kā 120 cm,

| — | ar savienotājiem, |
| --- | --- |

—

ar savienotājiem,

izmantošanai dzirdes aparātu, piederumu komplektu un runas uztvērēju ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6861

ex 8544 49 93

30

Elektrības vadītāji:

| — | spriegumam ne vairāk kā 80 V, |
| --- | --- |

—

spriegumam ne vairāk kā 80 V,

| — | no platīna-irīdija sakausējuma, |
| --- | --- |

—

no platīna-irīdija sakausējuma,

| — | pārklāti ar poli(tetrafluoretilēnu), |
| --- | --- |

—

pārklāti ar poli(tetrafluoretilēnu),

| — | bez savienojumiem, |
| --- | --- |

—

bez savienojumiem,

izmantošanai dzirdes aparātu, implantu un runas uztvērēju ražošanā (2)

0 %

m

31.12.2025.

0.5002

ex 8545 90 90

40

Gāzes difuzora slāņa korozijizturīga slāņaina tehnisko šķiedru pamatne ar:

| — | kontrolētu šķiedru garumu, lieces izturību, porainību, siltumvadītspēju, elektrisko pretestību, |
| --- | --- |

—

kontrolētu šķiedru garumu, lieces izturību, porainību, siltumvadītspēju, elektrisko pretestību,

| — | biezumu mazāku par 600 μm, |
| --- | --- |

—

biezumu mazāku par 600 μm,

| — | virsmas svaru mazāku par 500 g/m2 |
| --- | --- |

—

virsmas svaru mazāku par 500 g/m2

0 %

m2

31.12.2021.

0.6707

ex 8708 30 10

ex 8708 30 91

70

40

Bremžu suporta izcilnis no čuguna ar lodveida grafītu, izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6869

ex 8708 40 20

ex 8708 40 50

20

10

Automātiskā hidrodinamiskā pārnesumkārba

| — | ar hidrotransformatoru, |
| --- | --- |

—

ar hidrotransformatoru,

| — | bez sadales kārbas un kardānvārpstas, |
| --- | --- |

—

bez sadales kārbas un kardānvārpstas,

| — | ar priekšējo diferenciāli vai bez tā, |
| --- | --- |

—

ar priekšējo diferenciāli vai bez tā,

izmantošanai 87. nodaļā klasificēto mehānisko transportlīdzekļu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6648

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

20

10

Viengabala transmisijas vārpsta no oglekļa šķiedras stiegrotas plastmasas bez savienojuma vidū

| — | ar garumu 1 m vai lielāku, bet ne lielāku par 2 m, |
| --- | --- |

—

ar garumu 1 m vai lielāku, bet ne lielāku par 2 m,

| — | ar masu 6 kg vai lielāku, bet ne lielāku par 9 kg |
| --- | --- |

—

ar masu 6 kg vai lielāku, bet ne lielāku par 9 kg

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6711

ex 8708 80 20

ex 8708 80 35

10

10

Augšējā balsta izolators, ko veido:

| — | metāla turētājs ar trīs stiprinājuma skrūvēm un |
| --- | --- |

—

metāla turētājs ar trīs stiprinājuma skrūvēm un

| — | gumijas izcilnis, |
| --- | --- |

—

gumijas izcilnis,

izmantošanai 87. nodaļas preču ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6859

ex 8708 91 20

ex 8708 91 99

30

30

Alumīnija sakausējuma gaisa izplūdes vai ieplūdes tvertne, kas ražota saskaņā ar standartu EN AC 42100 un kam:

| — | izolējošās virsmas gluduma starpība nepārsniedz 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

izolējošās virsmas gluduma starpība nepārsniedz 0,1 mm,

| — | pieļaujamais daļiņu daudzums ir 0,3 mg uz tvertni, |
| --- | --- |

—

pieļaujamais daļiņu daudzums ir 0,3 mg uz tvertni,

| — | attālums starp porām ir 2 mm vai vairāk, |
| --- | --- |

—

attālums starp porām ir 2 mm vai vairāk,

| — | poru izmērs nepārsniedz 0,4 mm, |
| --- | --- |

—

poru izmērs nepārsniedz 0,4 mm,

| — | ne vairāk kā 3 poras ir lielākas nekā 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 3 poras ir lielākas nekā 0,2 mm,

tādas, kādas izmanto autmašīnu dzesēšanas sistēmu siltummaiņos

0 %

p/st

31.12.2025.

0.7716

ex 8708 91 35

20

Turbokompresora dzesēšanas kanāls, kas satur:

| — | alumīnija sakausējuma kanālu ar vismaz vienu metāla turētāju un vismaz divām montāžas atverēm, |
| --- | --- |

—

alumīnija sakausējuma kanālu ar vismaz vienu metāla turētāju un vismaz divām montāžas atverēm,

| — | gumijas caurules ar skavām, |
| --- | --- |

—

gumijas caurules ar skavām,

| — | nerūsējošā tērauda atloku, kas ir ļoti izturīgs pret koroziju [SUS430JIL], |
| --- | --- |

—

nerūsējošā tērauda atloku, kas ir ļoti izturīgs pret koroziju [SUS430JIL],

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu kompresijaizdedzes motoru ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2024.

0.6687

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

10

20

Piepūšams drošības spilvens no augstas izturības poliamīda šķiedras:

| — | šūts, |
| --- | --- |

—

šūts,

| — | salocīts trīsdimensiju formas iepakojumā, kas izveidots ar termoveidošanu, vai plakans (nesalocīts) drošības spilvens, arī termiski veidots |
| --- | --- |

—

salocīts trīsdimensiju formas iepakojumā, kas izveidots ar termoveidošanu, vai plakans (nesalocīts) drošības spilvens, arī termiski veidots

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6688

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

20

30

Piepūšams drošības spilvens no augstas izturības poliamīda šķiedras:

| — | šūts, |
| --- | --- |

—

šūts,

| — | salocīts, |
| --- | --- |

—

salocīts,

| — | ar trīsdimensionāli uzklātu silikona līmi drošības spilvena dobuma veidošanai un slodzes regulētam drošības spilvena hermētiskumam, |
| --- | --- |

—

ar trīsdimensionāli uzklātu silikona līmi drošības spilvena dobuma veidošanai un slodzes regulētam drošības spilvena hermētiskumam,

| — | piemērots aukstā gaisa sūkņa tehnoloģijai |
| --- | --- |

—

piemērots aukstā gaisa sūkņa tehnoloģijai

0 %

p/st

31.12.2025.

0.7581

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

60

15

Automobiļa sadales kārba ar vienu jaudas pievadu un diviem jaudas noņēmējiem griezes momenta sadalīšanai starp priekšējo un aizmugurējo asi alumīnija korpusā, kura izmērs ir ne lielāks par 565 × 570 × 510 mm un kurā ietilpst:

| — | vismaz piedziņas mehānisms, |
| --- | --- |

—

vismaz piedziņas mehānisms,

| — | ar iekšējo sadali pa ķēdi vai bez tās |
| --- | --- |

—

ar iekšējo sadali pa ķēdi vai bez tās

0 %

-

31.12.2024.

0.6686

ex 8714 10 90

10

| — | Motocikla priekšējās dakšas stieņa iekšējās caurulītes: |
| --- | --- |

—

Motocikla priekšējās dakšas stieņa iekšējās caurulītes:

| — | no SAE 1541 oglekļa tērauda, |
| --- | --- |

—

no SAE 1541 oglekļa tērauda,

| — | ar 20 μm (+ 15 μm/– 5 μm) biezu cietā hroma pārklājumu, |
| --- | --- |

—

ar 20 μm (+ 15 μm/– 5 μm) biezu cietā hroma pārklājumu,

| — | ar 1,3 mm biezām vai biezākām sieniņām, bet ne biezākām par 1,6 mm, |
| --- | --- |

—

ar 1,3 mm biezām vai biezākām sieniņām, bet ne biezākām par 1,6 mm,

| — | ar pārraušanas pagarinājumu 15 %, |
| --- | --- |

—

ar pārraušanas pagarinājumu 15 %,

| — | perforētas |
| --- | --- |

—

perforētas

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6848

ex 8714 10 90

70

Motociklu radiatori 100 vai vairāk eksemplāru partijā

0 %

p/st

31.12.2022.

0.6879

ex 8714 96 10

10

Pedāļi izmantošanai divriteņu ražošanā (ieskaitot elektriskos velosipēdus) (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.6878

ex 8714 99 90

30

Sēdekļu stangas izmantošanai velosipēdu (tostarp elektrisko velosipēdu) ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.4883

ex 9001 90 00

85

Gaismavada panelis, kas izgatavots no poli(metil metakrilāta),

| — | sagriezts vai nesagriezts, |
| --- | --- |

—

sagriezts vai nesagriezts,

| — | drukāts vai nedrukāts, |
| --- | --- |

—

drukāts vai nedrukāts,

izmantošanai plakanā ekrāna televizoru aizmugurapgaismojuma bloku ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

0.7590

ex 9002 11 00

18

Lēcu bloks, kas sastāv no cilindra formas apvalka, kas izgatavots no metāla vai plastmasas, un optiskiem elementiem ar:

| — | maksimālo horizontālo redzamības lauku 120 grādi, |
| --- | --- |

—

maksimālo horizontālo redzamības lauku 120 grādi,

| — | maksimālo diagonālo redzamības lauku maksimāli 92 grādi, |
| --- | --- |

—

maksimālo diagonālo redzamības lauku maksimāli 92 grādi,

| — | maksimālo fokusa attālumu 7,50 mm, |
| --- | --- |

—

maksimālo fokusa attālumu 7,50 mm,

| — | maksimālo relatīvo atvērumu F/2,90, |
| --- | --- |

—

maksimālo relatīvo atvērumu F/2,90,

| — | maksimālo diametru 22 mm |
| --- | --- |

—

maksimālo diametru 22 mm

0 %

-

31.12.2023.

0.5692

ex 9002 11 00

20

Objektīvi:

| — | izmēri: nepārsniedz 95 mm x 55 mm x 50 mm, |
| --- | --- |

—

izmēri: nepārsniedz 95 mm x 55 mm x 50 mm,

| — | izšķirtspēja: 160 līnijas/mm vai vairāk, |
| --- | --- |

—

izšķirtspēja: 160 līnijas/mm vai vairāk,

| — | ar trīskārtīgu vai lielāku palielinājumu |
| --- | --- |

—

ar trīskārtīgu vai lielāku palielinājumu

0 %

-

31.12.2022.

0.5025

ex 9401 90 80

10

Sprūdrata disks, ko izmanto nolaižamu autosēdekļu ražošanā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.4846

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Drukāšanai paredzēti plastmasas modeļi trošu vagonu mērogā, ar motoru vai bez tā (2)

0 %

p/st

31.12.2025.

0.6950

ex 9607 20 10

10

Slīdņi, šaura lente ar piestiprinātiem rāvējslēdzēja zobiem, rāvējslēdzēju sākuma gali/kastītes un citas rāvējslēdzēju daļas no parastā metāla izmantošanai rāvējslēdzēju ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2022.

0.6949

ex 9607 20 90

10

Šauras sloksnes ar piestiprinātiem plastmasas zobiem izmantošanai rāvējslēdzēju ražošanā (2)

0 %

-

31.12.2025.

| 3) | pievieno vai iekļauj šādus ierakstus, ievērojot attiecīgā pasākuma pirmā KN un TARIC koda secību, kuri norādīti attiecīgi otrajā un trešajā slejā:











  Sērijas numurs | KN kods | TARIC | Apraksts | Autonomā muitas nodokļa likme | Papildu mērvienība | Obligātās pārskatīšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “0.8021 | 2804 70 10 | | Sarkanais fosfors | 0 % | - | 31.12.2022. |
| 0.8022 | 2804 70 90 | | Fosfors, kas nav sarkanais fosfors | 0 % | - | 31.12.2023. |
| 0.7974 | ex 2903 39 19 | 40 | 3-(brommetil)pentāns (CAS RN 3814-34-4) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8017 | ex 2903 99 80 | 25 | 2,2'-dibrommbifenils (CAS RN 13029-09-9) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8018 | ex 2903 99 80 | 35 | 2-brom-9,9'-spirobi[9H-fluorēns] (CAS RN 171408-76-7) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7957 | ex 2904 99 00 | 55 | 2,4-dihlor-1,3-dinitro-5-(trifluormetil)benzols (CAS RN 29091-09-6) ar tīrības pakāpi 96 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7963 | ex 2906 29 00 | 70 | 1,2,3,4-tetrahidro-1-naftols (CAS RN 529-33-9) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8015 | ex 2914 29 00 | 35 | 4-(trans-4-propilcikloheksil)cikloheksanons (CAS RN 82832-73-3) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7955 | ex 2915 24 00 | 10 | Etiķskābes anhidrīds (CAS RN 108-24-7) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7980 | ex 2916 19 95 | 60 | Metil-2-fluorprop-2-enoāts (CAS RN 2343-89-7) ar tīrības pakāpi 93 % no masas vai vairāk, ar ne vairāk kā 7 % stabilizētāja vai bez tā 2,6-di-terc-butil-p-krezols (CAS RN 128-37-0) un tetrabutilamonija nitrīts (CAS RN 26501-54-2) | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7940 | ex 2916 19 95 | 70 | Metil-3-metil-2-butanoāts (CAS RN 924-50-5) ar tīrības pakāpi 99,0 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7931 | ex 2916 20 00 | 25 | Cikloheksānkarbonila hlorīds (CAS RN 2719-27-9) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7933 | ex 2916 20 00 | 35 | 2-ciklopropiletiķskābe (CAS RN 5239-82-7) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7929 | ex 2916 39 90 | 16 | 3-fluor-5-jod-4-metilbenzoskābe (CAS RN 861905-94-4) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8008 | ex 2918 29 00 | 40 | 3-hidroksi-4-nitrobenzoskābe (CAS RN 619-14-7) ar tīrības pakāpi virs 96,5 % no masas | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7934 | ex 2918 99 90 | 43 | Vanilīnskābe (CAS RN 121-34-6) ar tīrības pakāpi 98,5 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7947 | ex 2921 29 00 | 70 | N,N,N',N'-tetrametiletilēndiamīns (CAS RN 110-18-9) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8019 | ex 2921 49 00 | 45 | 2-(4-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorēns (CAS RN 897671-69-1) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8020 | ex 2921 49 00 | 55 | 2-(2-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorēns (CAS RN 1198395-24-2) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7946 | ex 2922 19 00 | 29 | N-Metil-N-(2-hidroksietil)-p-toluidīns (CAS RN 2842-44-6) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7935 | ex 2922 19 00 | 70 | 2-benzilaminoetanols (CAS 104-63-2) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8000 | ex 2924 19 00 | 18 | 2-(((Butilamino)carbonil)oksi)etilakrilāts (CAS RN 63225-53-6) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8013 | ex 2925 19 95 | 40 | N-jodsukcinimīds (CAS RN 516-12-1) ar tīrības pakāpi 98,5 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7985 | ex 2930 90 98 | 88 | 1-{4-[(4-benzoilfenil)sulfanil]fenil}-2-metil-2-[(4-metilfenil)sulfonil]propān-1-ons (CAS RN 272460-97-6) ar tīrības pakāpi 94 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7951 | ex 2931 90 00 | 25 | N-(3-(dimetoksimetilsilil)propil)etilēndiamīns (CAS RN 3069-29-2) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7958 | ex 2932 20 90 | 18 | 4-hidroksikumarīns (CAS-RN 1076-38-6) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7984 | ex 2932 20 90 | 23 | 1,4-dioksān-2,5-dions (CAS RN 502-97-6) ar tīrības pakāpi 99,5 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7978 | ex 2932 99 00 | 68 | 3,9-dietilidēn-2,4,8,10-tetraoksaspiro[5.5]undekāns (CAS RN 65967-52-4) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7930 | ex 2932 99 00 | 73 | 5-fluor-3-metilbenzofurān-2-karbonskābe (CAS RN 81718-76-5) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7936 | ex 2932 99 00 | 78 | Metil-2,2-difluor-1,3-benzodioksol-5-karboksilāts (CAS RN 773873-95-3) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7954 | ex 2932 99 00 | 83 | 6,11-dihidrodibenz[b,e]oksepīn-11-ons (CAS RN 4504-87-4) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7938 | ex 2933 19 90 | 43 | terc-butil 2-(3,5-dimetil-1H-pirazol-4-il)acetāts (CAS RN 1082827-81-3) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7937 | ex 2933 29 90 | 23 | 1,1'-tiokarbonilbis(imidazols) (CAS RN 6160-65-2) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7976 | ex 2933 39 99 | 83 | 2-hidroksi-4-azoniaspiro[3,5]nonāna hlorīds (CAS RN 15285-58-2) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7925 | ex 2933 39 99 | 84 | Dietil(3-piridil)borāns (CAS RN 89878-14-8) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7981 | ex 2933 39 99 | 86 | 3-(N-hidroksikarbamimidoil)piridīna 1-oksīds (CAS RN 92757-16-9) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7939 | ex 2933 39 99 | 87 | 6-hlor-N-(2,2-dimetilpropil)piridīn-3-karboksamīds (CAS RN 585544-20-3) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7986 | ex 2933 39 99 | 88 | Benzil-4-amino-3-hlor-6-(4-hlor-2-fluor-3-metoksifenil)-5-fluorpiridīn-2-karboksilāts (CAS RN 1390661-72-9) ar tīrības pakāpi 92 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7952 | ex 2933 69 80 | 33 | 2,4,6-trihlor-1,3,5-triazīns (CAS RN 108-77-0) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7927 | ex 2933 99 80 | 60 | 2-[(6,11-dihidro-5H-dibenz[b,e]azepīn-6-il)-metil]-1H-izoindol-1,3(2H)-dions (CAS RN 143878-20-0) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7971 | ex 2933 99 80 | 70 | 5-(bis-(2-hidroksietil)-amino)-1-metil-1H-benzimidazol-2-butānskābes etilesteris (CAS RN 3543-74-6) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.8014 | ex 2933 99 80 | 80 | Pirol-2-karboksaldehīds (CAS RN 1003-29-8) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7926 | ex 2934 99 90 | 65 | Benzo[b]tiofēn-10-metoksicikloheptanons (CAS RN 59743-84-9) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7944 | ex 2934 99 90 | 70 | 1,3,4-tiadiazolidīn-2,5-ditions (CAS RN 1072-71-5) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7928 | ex 2935 90 90 | 44 | 4-[2-(7-metoksi-4,4-dimetil-1,3-diokso-3,4-dihidroizohinolīn-2(1H)-il)etil]benzolsulfonamīds (CAS RN 33456-68-7) ar tīrības pakāpi 99,5 % no masas vai vairāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7943 | ex 3201 90 20 | 10 | Rhuschinensis gall (Galla chinensis) ekstrakts uz ūdens bāzes ar tanīna saturu pēc svara 85 % vai mazāk | 0 % | - | 31.12.2025. |
| 0.7975 | ex 3801 10 00 | 10 | Mākslīgais grafīts pulvera veidā (CAS RN 7782-42-5):






  — | sekundāro daļiņu struktūra no agregētām mazākām primārajām daļiņām, |

3)

pievieno vai iekļauj šādus ierakstus, ievērojot attiecīgā pasākuma pirmā KN un TARIC koda secību, kuri norādīti attiecīgi otrajā un trešajā slejā:

Sērijas numurs

KN kods

TARIC

Apraksts

Autonomā muitas nodokļa likme

Papildu mērvienība

Obligātās pārskatīšanas datums

“0.8021

2804 70 10

Sarkanais fosfors

0 %

-

31.12.2022.

0.8022

2804 70 90

Fosfors, kas nav sarkanais fosfors

0 %

-

31.12.2023.

0.7974

ex 2903 39 19

40

3-(brommetil)pentāns (CAS RN 3814-34-4) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8017

ex 2903 99 80

25

2,2'-dibrommbifenils (CAS RN 13029-09-9) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8018

ex 2903 99 80

35

2-brom-9,9'-spirobi[9H-fluorēns] (CAS RN 171408-76-7) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7957

ex 2904 99 00

55

2,4-dihlor-1,3-dinitro-5-(trifluormetil)benzols (CAS RN 29091-09-6) ar tīrības pakāpi 96 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7963

ex 2906 29 00

70

1,2,3,4-tetrahidro-1-naftols (CAS RN 529-33-9) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8015

ex 2914 29 00

35

4-(trans-4-propilcikloheksil)cikloheksanons (CAS RN 82832-73-3) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7955

ex 2915 24 00

10

Etiķskābes anhidrīds (CAS RN 108-24-7) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7980

ex 2916 19 95

60

Metil-2-fluorprop-2-enoāts (CAS RN 2343-89-7) ar tīrības pakāpi 93 % no masas vai vairāk, ar ne vairāk kā 7 % stabilizētāja vai bez tā 2,6-di-terc-butil-p-krezols (CAS RN 128-37-0) un tetrabutilamonija nitrīts (CAS RN 26501-54-2)

0 %

-

31.12.2025.

0.7940

ex 2916 19 95

70

Metil-3-metil-2-butanoāts (CAS RN 924-50-5) ar tīrības pakāpi 99,0 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7931

ex 2916 20 00

25

Cikloheksānkarbonila hlorīds (CAS RN 2719-27-9) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7933

ex 2916 20 00

35

2-ciklopropiletiķskābe (CAS RN 5239-82-7) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7929

ex 2916 39 90

16

3-fluor-5-jod-4-metilbenzoskābe (CAS RN 861905-94-4) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8008

ex 2918 29 00

40

3-hidroksi-4-nitrobenzoskābe (CAS RN 619-14-7) ar tīrības pakāpi virs 96,5 % no masas

0 %

-

31.12.2025.

0.7934

ex 2918 99 90

43

Vanilīnskābe (CAS RN 121-34-6) ar tīrības pakāpi 98,5 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7947

ex 2921 29 00

70

N,N,N',N'-tetrametiletilēndiamīns (CAS RN 110-18-9) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8019

ex 2921 49 00

45

2-(4-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorēns (CAS RN 897671-69-1) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8020

ex 2921 49 00

55

2-(2-bifenilil)amino-9,9-dimetilfluorēns (CAS RN 1198395-24-2) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7946

ex 2922 19 00

29

N-Metil-N-(2-hidroksietil)-p-toluidīns (CAS RN 2842-44-6) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7935

ex 2922 19 00

70

2-benzilaminoetanols (CAS 104-63-2) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8000

ex 2924 19 00

18

2-(((Butilamino)carbonil)oksi)etilakrilāts (CAS RN 63225-53-6) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8013

ex 2925 19 95

40

N-jodsukcinimīds (CAS RN 516-12-1) ar tīrības pakāpi 98,5 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7985

ex 2930 90 98

88

1-{4-[(4-benzoilfenil)sulfanil]fenil}-2-metil-2-[(4-metilfenil)sulfonil]propān-1-ons (CAS RN 272460-97-6) ar tīrības pakāpi 94 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7951

ex 2931 90 00

25

N-(3-(dimetoksimetilsilil)propil)etilēndiamīns (CAS RN 3069-29-2) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7958

ex 2932 20 90

18

4-hidroksikumarīns (CAS-RN 1076-38-6) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7984

ex 2932 20 90

23

1,4-dioksān-2,5-dions (CAS RN 502-97-6) ar tīrības pakāpi 99,5 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7978

ex 2932 99 00

68

3,9-dietilidēn-2,4,8,10-tetraoksaspiro[5.5]undekāns (CAS RN 65967-52-4) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7930

ex 2932 99 00

73

5-fluor-3-metilbenzofurān-2-karbonskābe (CAS RN 81718-76-5) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7936

ex 2932 99 00

78

Metil-2,2-difluor-1,3-benzodioksol-5-karboksilāts (CAS RN 773873-95-3) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7954

ex 2932 99 00

83

6,11-dihidrodibenz[b,e]oksepīn-11-ons (CAS RN 4504-87-4) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7938

ex 2933 19 90

43

terc-butil 2-(3,5-dimetil-1H-pirazol-4-il)acetāts (CAS RN 1082827-81-3) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7937

ex 2933 29 90

23

1,1'-tiokarbonilbis(imidazols) (CAS RN 6160-65-2) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7976

ex 2933 39 99

83

2-hidroksi-4-azoniaspiro[3,5]nonāna hlorīds (CAS RN 15285-58-2) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7925

ex 2933 39 99

84

Dietil(3-piridil)borāns (CAS RN 89878-14-8) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7981

ex 2933 39 99

86

3-(N-hidroksikarbamimidoil)piridīna 1-oksīds (CAS RN 92757-16-9) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7939

ex 2933 39 99

87

6-hlor-N-(2,2-dimetilpropil)piridīn-3-karboksamīds (CAS RN 585544-20-3) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7986

ex 2933 39 99

88

Benzil-4-amino-3-hlor-6-(4-hlor-2-fluor-3-metoksifenil)-5-fluorpiridīn-2-karboksilāts (CAS RN 1390661-72-9) ar tīrības pakāpi 92 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7952

ex 2933 69 80

33

2,4,6-trihlor-1,3,5-triazīns (CAS RN 108-77-0) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7927

ex 2933 99 80

60

2-[(6,11-dihidro-5H-dibenz[b,e]azepīn-6-il)-metil]-1H-izoindol-1,3(2H)-dions (CAS RN 143878-20-0) ar tīrības pakāpi 99 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7971

ex 2933 99 80

70

5-(bis-(2-hidroksietil)-amino)-1-metil-1H-benzimidazol-2-butānskābes etilesteris (CAS RN 3543-74-6) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.8014

ex 2933 99 80

80

Pirol-2-karboksaldehīds (CAS RN 1003-29-8) ar tīrības pakāpi 97 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7926

ex 2934 99 90

65

Benzo[b]tiofēn-10-metoksicikloheptanons (CAS RN 59743-84-9) ar tīrības pakāpi 98 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7944

ex 2934 99 90

70

1,3,4-tiadiazolidīn-2,5-ditions (CAS RN 1072-71-5) ar tīrības pakāpi 95 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7928

ex 2935 90 90

44

4-[2-(7-metoksi-4,4-dimetil-1,3-diokso-3,4-dihidroizohinolīn-2(1H)-il)etil]benzolsulfonamīds (CAS RN 33456-68-7) ar tīrības pakāpi 99,5 % no masas vai vairāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7943

ex 3201 90 20

10

Rhuschinensis gall (Galla chinensis) ekstrakts uz ūdens bāzes ar tanīna saturu pēc svara 85 % vai mazāk

0 %

-

31.12.2025.

0.7975

ex 3801 10 00

10

Mākslīgais grafīts pulvera veidā (CAS RN 7782-42-5):

—

sekundāro daļiņu struktūra no agregētām mazākām primārajām daļiņām,

| — | bez virsmas pārklājuma, |
| --- | --- |

—

bez virsmas pārklājuma,

| — | daļiņu izmērs (d50): 13,5 μm (±0,5), |
| --- | --- |

—

daļiņu izmērs (d50): 13,5 μm (±0,5),

| — | īpatnējās virsmas laukums (mērīts pēc BET metodes): mazāks nekā 2,0 m2/g, |
| --- | --- |

—

īpatnējās virsmas laukums (mērīts pēc BET metodes): mazāks nekā 2,0 m2/g,

| — | blīvums pēc sablīvēšanas: 1,10 ~ 1,70 g/cm3, |
| --- | --- |

—

blīvums pēc sablīvēšanas: 1,10 ~ 1,70 g/cm3,

| — | īpatnējā izlādes jauda: 351,0 mAh/g (±3,0), |
| --- | --- |

—

īpatnējā izlādes jauda: 351,0 mAh/g (±3,0),

| — | sākotnējā efektivitāte: 94,0 % (±1,0) |
| --- | --- |

—

sākotnējā efektivitāte: 94,0 % (±1,0)

1.8 %

-

31.12.2021.

0.7994

ex 3801 10 00

20

Mākslīgais grafīts (CAS RN 7782-42-5) pulverveidā ar šādām īpašībām:

| — | īpatnējais virsmas laukums (mērīts ar BET) 0,8 m2/g (± 0,25), |
| --- | --- |

—

īpatnējais virsmas laukums (mērīts ar BET) 0,8 m2/g (± 0,25),

| — | masas blīvums 0,85 g/cm3 (± 0,10), |
| --- | --- |

—

masas blīvums 0,85 g/cm3 (± 0,10),

| — | daļiņas lielums, ko norāda kā d50 vērtību, 21,0 μm (± 2,0), |
| --- | --- |

—

daļiņas lielums, ko norāda kā d50 vērtību, 21,0 μm (± 2,0),

| — | īpatnējā izlādes spēja 351,0 mAh/g (± 3,0), |
| --- | --- |

—

īpatnējā izlādes spēja 351,0 mAh/g (± 3,0),

| — | sākotnējā efektivitāte 94,0 % (± 2,0) |
| --- | --- |

—

sākotnējā efektivitāte 94,0 % (± 2,0)

1.8 %

-

31.12.2021.

0.7998

ex 3815 90 90

38

Fotoiniciators, kurā pēc masas ir:

| — | 80 % vai vairāk polietilēnglikola di[β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazīn]propionāta (CAS RN 886463-10-1), |
| --- | --- |

—

80 % vai vairāk polietilēnglikola di[β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazīn]propionāta (CAS RN 886463-10-1),

| — | ne vairāk kā 17 % polietilēnglikola [β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazīn]propionāta |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 17 % polietilēnglikola [β-4-[4-(2-dimetilamino-2-benzil)butanoilfenil]piperazīn]propionāta

0 %

-

31.12.2025.

0.7999

ex 3815 90 90

48

Fotoiniciators, kurā pēc masas ir:

| — | 88 % vai vairāk α-(2-benzoilbenzoil)-ω-[(2-benzoilbenzoil)oksi]-poli(oksi-1,2-etāndiila) (CAS RN 1246194-73-9), |
| --- | --- |

—

88 % vai vairāk α-(2-benzoilbenzoil)-ω-[(2-benzoilbenzoil)oksi]-poli(oksi-1,2-etāndiila) (CAS RN 1246194-73-9),

| — | ne vairāk kā 12 % α-(2-benzoilbenzoil)-ω-hidroksi-poli(oksi-1,2-etāndiila) (CAS RN 1648797-60-7) |
| --- | --- |

—

ne vairāk kā 12 % α-(2-benzoilbenzoil)-ω-hidroksi-poli(oksi-1,2-etāndiila) (CAS RN 1648797-60-7)

0 %

-

31.12.2025.

0.7950

ex 3902 90 90

65

Brominēts butadiēna-stirola kopolimērs (CAS RN 1195978-93-8) ar broma saturu 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 68 % no masas, formās, kas minētas 39. nodaļas 6.piezīmes b) punktā

0 %

-

31.12.2025.

0.7953

ex 3910 00 00

65

Šķidrs kopolimērs uz polidimetilsiloksāna bāzes ar gala epoksīdu grupām (CAS RN 2102536-93-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.8009

ex 3911 90 99

38

Maisījums, kurā pēc masas ir:

| — | 90 % (±1 %) 1,4:5,8-dimetanonaftalīna, 2-etilidēn-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-,polimēra ar 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indēnu (hidrogenētā veidā) (CAS RN 881025-72-5) un |
| --- | --- |

—

90 % (±1 %) 1,4:5,8-dimetanonaftalīna, 2-etilidēn-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-,polimēra ar 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indēnu (hidrogenētā veidā) (CAS RN 881025-72-5) un

| — | 10 % (±1 %) hidrogenēta stirola-butadiēna kopolimēra (CAS RN 66070-58-4) |
| --- | --- |

—

10 % (±1 %) hidrogenēta stirola-butadiēna kopolimēra (CAS RN 66070-58-4)

0 %

-

31.12.2025.

0.8010

ex 3911 90 99

48

Maisījums, kurā pēc masas ir:

| — | 90 % (±1 %) 1,4:5,8-dimetanonaftalīna, 2-etilidēn-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimēra ar 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indēnu (hidrogenētā veidā) (CAS RN 881025-72-5), |
| --- | --- |

—

90 % (±1 %) 1,4:5,8-dimetanonaftalīna, 2-etilidēn-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahidro-, polimēra ar 3a,4,7,7a-tetrahidro-4,7-metano-1H-indēnu (hidrogenētā veidā) (CAS RN 881025-72-5),

| — | 10 % (±1 %) etilēna-propilēna kopolimēra (CAS RN 9010-79-1) |
| --- | --- |

—

10 % (±1 %) etilēna-propilēna kopolimēra (CAS RN 9010-79-1)

0 %

-

31.12.2025.

0.7949

ex 3920 61 00

40

Ekstrudētas, termoplastiskas polikarbonāta folijas vai plēves:

| — | ar matētu virsmu abās pusēs, |
| --- | --- |

—

ar matētu virsmu abās pusēs,

| — | biezums: lielāks par 50 μm, bet ne lielāks kā 200 μm, |
| --- | --- |

—

biezums: lielāks par 50 μm, bet ne lielāks kā 200 μm,

| — | platums: vismaz 800 mm, bet ne lielāks kā 1 500 mm, un |
| --- | --- |

—

platums: vismaz 800 mm, bet ne lielāks kā 1 500 mm, un

| — | garums: vismaz 915 m, bet ne lielāks kā 2 500 m, |
| --- | --- |

—

garums: vismaz 915 m, bet ne lielāks kā 2 500 m,

paredzētas izmantošanai atstarojošu izstrādājumu ražošanā (4)

0 %

-

31.12.2025.

0.8011

ex 3920 62 19

ex 3920 62 90

68

20

Poli(etilēna tereftalāta) plēve ruļļos:

| — | biezums: vismaz 50 μm, bet ne lielāks kā 350 μm, |
| --- | --- |

—

biezums: vismaz 50 μm, bet ne lielāks kā 350 μm,

| — | pārklāta ar uzsmidzinātu dārgmetāla, piemēram, zelta vai pallādija, slāni, kura biezums ir vismaz 0,02 μm, bet ne lielāks kā 0,06 μm |
| --- | --- |

—

pārklāta ar uzsmidzinātu dārgmetāla, piemēram, zelta vai pallādija, slāni, kura biezums ir vismaz 0,02 μm, bet ne lielāks kā 0,06 μm

0 %

-

31.12.2025.

0.8005

ex 3920 99 28

48

Termoplastiska poliuretāna folija ruļļos:

| — | platums: vismaz 900 mm, bet ne lielāks kā 1 016 mm, |
| --- | --- |

—

platums: vismaz 900 mm, bet ne lielāks kā 1 016 mm,

| — | ar matētu virsmu, |
| --- | --- |

—

ar matētu virsmu,

| — | biezums: 0,4 mm (±8 %), |
| --- | --- |

—

biezums: 0,4 mm (±8 %),

| — | pārraušanas pagarinājums: 480 % vai lielāks (ASTM D412 (Die C)), |
| --- | --- |

—

pārraušanas pagarinājums: 480 % vai lielāks (ASTM D412 (Die C)),

| — | stiepes izturība garenvirzienā: 470 (± 0) kg/cm2 (ASTM D412 (Die C)), |
| --- | --- |

—

stiepes izturība garenvirzienā: 470 (± 0) kg/cm2 (ASTM D412 (Die C)),

| — | cietība (pēc Shore A metodes): 90 (±3) (ASTM D2240), |
| --- | --- |

—

cietība (pēc Shore A metodes): 90 (±3) (ASTM D2240),

| — | pārrāvumstiprība: 100 (±10) kg/cm2 (ASTM D624 (Die C)), |
| --- | --- |

—

pārrāvumstiprība: 100 (±10) kg/cm2 (ASTM D624 (Die C)),

| — | kušanas punkts: 165 °C (±10 °C) |
| --- | --- |

—

kušanas punkts: 165 °C (±10 °C)

0 %

-

31.12.2025.

0.8024

ex 5603 14 10

20

Neaustas drānas no polietilēntereftalāta šķiedras pavedienu kopojuma:

| — | ar virsmas blīvumu 160 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 300 g/m2 |
| --- | --- |

—

ar virsmas blīvumu 160 g/m2 vai vairāk, bet ne vairāk kā 300 g/m2

| — | viena puse laminēta ar membrānu vai membrānu un alumīniju |
| --- | --- |

—

viena puse laminēta ar membrānu vai membrānu un alumīniju

| — | ar filtrēšanas efektivitāti atbilstīgi DIN 60335-2-69:2008 vismaz “filtra klase M” |
| --- | --- |

—

ar filtrēšanas efektivitāti atbilstīgi DIN 60335-2-69:2008 vismaz “filtra klase M”

| — | lokāmas |
| --- | --- |

—

lokāmas

0 %

m2

31.12.2023.

0.8028

ex 6909 19 00

40

Oglekļa keramikas absorbcijas kasetnes ar šādām īpašībām:

| — | ekstrudēta, keramiski saistīta, daudzšūnu cilindriska struktūra, |
| --- | --- |

—

ekstrudēta, keramiski saistīta, daudzšūnu cilindriska struktūra,

| — | pēc svara 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % aktīvās ogles, |
| --- | --- |

—

pēc svara 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % aktīvās ogles,

| — | pēc svara 65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % keramiskās saistvielas, |
| --- | --- |

—

pēc svara 65 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 90 % keramiskās saistvielas,

| — | ar diametru 29 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 41 mm, |
| --- | --- |

—

ar diametru 29 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 41 mm,

| — | ar garumu ne vairāk kā 150 mm, |
| --- | --- |

—

ar garumu ne vairāk kā 150 mm,

| — | dedzināta 800 °C vai lielākā temperatūrā un |
| --- | --- |

—

dedzināta 800 °C vai lielākā temperatūrā un

| — | tvaiku absorbēšanai, |
| --- | --- |

—

tvaiku absorbēšanai,

tāda veida, ko izmanto mehānisko transportlīdzekļu degvielas sistēmās lietošanai paredzētu degvielas tvaiku absorbētāju salikšanai

0 %

p/st

31.12.2025.

0.7913

ex 7506 20 00

20

Standartam ASME SB-582/UNS N06030 atbilstošas niķeļa sakausējuma loksnes un sloksnes rituļos:

| — | biezums: vismaz 0,5 mm, bet ne lielāks kā 3 mm, |
| --- | --- |

—

biezums: vismaz 0,5 mm, bet ne lielāks kā 3 mm,

| — | platums: vismaz 250 mm, bet ne lielāks kā 1 219 mm |
| --- | --- |

—

platums: vismaz 250 mm, bet ne lielāks kā 1 219 mm

0 %

-

31.12.2025.

0.7997

ex 7616 99 90

35

Alumīnija plate ar:

| — | garumu 36 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 49 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 36 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 49 mm,

| — | platumu 29,8 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 29,8 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 45,2 mm,

| — | biezumu 0,18 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,66 mm, |
| --- | --- |

—

biezumu 0,18 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,66 mm,

aprīkota ar polipropilēna lenti ar:

| — | garumu 6,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 16,5 mm, |
| --- | --- |

—

garumu 6,5 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 16,5 mm,

| — | platumu 39 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 56 mm, |
| --- | --- |

—

platumu 39 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 56 mm,

| — | īpašībām, kas ļauj veidot ciešu sasaisti ar pakas ārējo malu kausēšanas procesā, nodrošinot elementa drošu noslēgšanu pret noplūdi un spiedienu, |
| --- | --- |

—

īpašībām, kas ļauj veidot ciešu sasaisti ar pakas ārējo malu kausēšanas procesā, nodrošinot elementa drošu noslēgšanu pret noplūdi un spiedienu,

| — | drošumu pret elektrolīta ietekmi, |
| --- | --- |

—

drošumu pret elektrolīta ietekmi,

izmantošanai mehānisko transportlīdzekļu akumulatoriem paredzētu litija-jonu akumulatoru elementu ražošanā (4)

3 %

-

31.12.2021.

0.7966

ex 8104 19 00

10

Neapstrādāts magnijs ar magnija masas saturu ne mazāku kā 93 %, bet ne lielāku kā 99,7 %

0 %

-

31.12.2025.

0.7942

ex 8108 90 30

35

Titāna stieņi un stieples ar titāna saturu ne mazāku kā 98,8 %, bet ne lielāku kā 99,9 % un ar diametru, kas mazāks nekā 20 mm

0 %

-

31.12.2025.

0.8012

ex 8406 82 00

10

Industriāla tvaika turbīna:

| — | jauda: vismaz 5 MW, bet ne lielāka kā 40 MW, |
| --- | --- |

—

jauda: vismaz 5 MW, bet ne lielāka kā 40 MW,

| — | projektēta spiedienam, kas nepārsniedz 140 bārus, un temperatūrai, kas nepārsniedz 540 °C, |
| --- | --- |

—

projektēta spiedienam, kas nepārsniedz 140 bārus, un temperatūrai, kas nepārsniedz 540 °C,

| — | tiešā tvaika pusē aprīkota ar divligzdu vārstiem, ko darbina hidraulisks servomehānisms ar ne vairāk kā 12 bāru spiedienu |
| --- | --- |

—

tiešā tvaika pusē aprīkota ar divligzdu vārstiem, ko darbina hidraulisks servomehānisms ar ne vairāk kā 12 bāru spiedienu

0 %

-

31.12.2025.

0.7961

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

55

60

Sprauslas korpuss degvielas iesmidzināšanas leņķa un padeves regulēšanai:

| — | cilindriskas formas, |
| --- | --- |

—

cilindriskas formas,

| — | izgatavots no nerūsējošā tērauda, |
| --- | --- |

—

izgatavots no nerūsējošā tērauda,

| — | ar vismaz 4, bet ne vairāk kā 16 atverēm, |
| --- | --- |

—

ar vismaz 4, bet ne vairāk kā 16 atverēm,

| — | plūsmas ātrums: vismaz 100 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 500 cm3 minūtē |
| --- | --- |

—

plūsmas ātrums: vismaz 100 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 500 cm3 minūtē

0 %

-

31.12.2025.

0.7965

ex 8409 91 00

75

Degvielas iesmidzināšanas vārsta korpuss, kas ģenerē elektromagnētisko lauku iesmidzināšanas vārsta iedarbināšanai:

| — | ieplūdes atveres diametrs: vismaz 2 mm, bet ne lielāks kā 10 mm, |
| --- | --- |

—

ieplūdes atveres diametrs: vismaz 2 mm, bet ne lielāks kā 10 mm,

| — | izplūdes atveres diametrs: vismaz 2 mm, bet ne lielāks kā 10 mm, |
| --- | --- |

—

izplūdes atveres diametrs: vismaz 2 mm, bet ne lielāks kā 10 mm,

| — | ar elektrisko spoli ar pretestību 10 omu vai vairāk, bet ne vairāk kā 15 omu, kas noslēdzas ar elektrosavienojumu, |
| --- | --- |

—

ar elektrisko spoli ar pretestību 10 omu vai vairāk, bet ne vairāk kā 15 omu, kas noslēdzas ar elektrosavienojumu,

| — | ar veidnētu plastmasas pārklājumu ap nerūsējošā tērauda cauruli |
| --- | --- |

—

ar veidnētu plastmasas pārklājumu ap nerūsējošā tērauda cauruli

0 %

-

31.12.2025.

0.7967

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

80

70

Sprauslas adata degvielas padeves motorā atvēršanai un apturēšanai:

| — | ar 2 atverēm, |
| --- | --- |

—

ar 2 atverēm,

| — | ar 4 gropēm, |
| --- | --- |

—

ar 4 gropēm,

| — | diametrs: vismaz 3 mm, bet ne lielāks kā 6 mm, |
| --- | --- |

—

diametrs: vismaz 3 mm, bet ne lielāks kā 6 mm,

| — | garums: vismaz 25 mm, bet ne lielāks kā 35 mm, |
| --- | --- |

—

garums: vismaz 25 mm, bet ne lielāks kā 35 mm,

| — | izgatavota no nerūsējošā tērauda, cieti hromēta |
| --- | --- |

—

izgatavota no nerūsējošā tērauda, cieti hromēta

0 %

-

31.12.2025.

0.7969

ex 8413 30 20

40

Augstspiediena gremdvirzuļa sūknis tiešai dīzeļdegvielas iesmidzināšanai:

| — | darba spiediens: ne lielāks kā 275 MPa, |
| --- | --- |

—

darba spiediens: ne lielāks kā 275 MPa,

| — | ar sadales vārpstu, |
| --- | --- |

—

ar sadales vārpstu,

| — | šķidruma izplūde: vismaz 15 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 1 800 cm3 minūtē, |
| --- | --- |

—

šķidruma izplūde: vismaz 15 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 1 800 cm3 minūtē,

| — | ar elektrisku spiediena regulēšanas vārstu |
| --- | --- |

—

ar elektrisku spiediena regulēšanas vārstu

0 %

-

31.12.2025.

0.7970

ex 8413 30 20

50

Augstspiediena gremdvirzuļa sūknis tiešai dīzeļdegvielas iesmidzināšanai:

| — | darba spiediens: ne lielāks kā 275 MPa, |
| --- | --- |

—

darba spiediens: ne lielāks kā 275 MPa,

| — | paredzēts saskarei ar kloķvārpstu, |
| --- | --- |

—

paredzēts saskarei ar kloķvārpstu,

| — | ar elektromagnētisku vārstu |
| --- | --- |

—

ar elektromagnētisku vārstu

0 %

-

31.12.2025.

0.7996

ex 8418 99 90

20

Alumīnija spaiļu bloks savienošanai ar kondensatora kolektoru metināšanas procesā:

| — | rūdīts (T6 vai T5), |
| --- | --- |

—

rūdīts (T6 vai T5),

| — | masa: ne vairāk kā 150 g, |
| --- | --- |

—

masa: ne vairāk kā 150 g,

| — | garums: vismaz 20 mm, bet ne lielāks kā 150 mm, |
| --- | --- |

—

garums: vismaz 20 mm, bet ne lielāks kā 150 mm,

| — | ar viengabala fiksācijas sliedi |
| --- | --- |

—

ar viengabala fiksācijas sliedi

0 %

-

31.12.2025.

0.8004

ex 8418 99 90

30

Uztvērējžāvētāja profils savienošanai ar kondensatora kolektoru metināšanas procesā:

| — | cietlodējuma plakanums: ne vairāk kā 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

cietlodējuma plakanums: ne vairāk kā 0,2 mm,

| — | masa: vismaz 100 g, bet ne lielāka kā 600 g, |
| --- | --- |

—

masa: vismaz 100 g, bet ne lielāka kā 600 g,

| — | ar viengabala fiksācijas sliedi |
| --- | --- |

—

ar viengabala fiksācijas sliedi

0 %

-

31.12.2025.

0.7979

ex 8479 89 97

55

Integrēta automatizēta pabeigta iekārtu līnija klasisko cilindrisku litija-jonu akumulatoru baterijas elementu želejas ruļļu ražošanai, uztinot, montējot galus un nogriežot katodu, separatoru un anodu

0.8 %

-

31.12.2021.

0.7982

ex 8479 89 97

65

Integrēta automatizēta pabeigta iekārtu līnija cilindrisku litija-jonu akumulatoru baterijas elementu salikšanai ar ātrumu 300 daļas minūtē un ražošanas līnija

0.8 %

-

31.12.2021.

0.7964

ex 8479 90 70

40

Apvalks rotora daļai mehāniskā vienībā, kas nodrošina sadales vārspstas kustības pielāgošanos kloķvārpstai:

| — | apaļš, |
| --- | --- |

—

apaļš,

| — | izgatavots no leģētā tērauda aglomerācjias procesā, |
| --- | --- |

—

izgatavots no leģētā tērauda aglomerācjias procesā,

| — | ar ne vairāk kā 8 eļļas nodalījumiem, |
| --- | --- |

—

ar ne vairāk kā 8 eļļas nodalījumiem,

| — | ar cietību pēc Rokvela 55 vai vairāk, |
| --- | --- |

—

ar cietību pēc Rokvela 55 vai vairāk,

| — | ar blīvumu 6,5 g/cm3 vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,7 g/cm3 |
| --- | --- |

—

ar blīvumu 6,5 g/cm3 vai vairāk, bet ne vairāk kā 6,7 g/cm3

0 %

-

31.12.2025.

0.7968

ex 8481 30 91

ex 8481 30 99

30

50

Mehānisks pretvārsts (pārplūdes vārsts) degvielas padeves atvēršanai un apturēšanai:

| — | darba spiediens: ne lielāks kā 250 MPa, |
| --- | --- |

—

darba spiediens: ne lielāks kā 250 MPa,

| — | plūsmas ātrums: vismaz 45 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 55 cm3 minūtē, |
| --- | --- |

—

plūsmas ātrums: vismaz 45 cm3 minūtē, bet ne vairāk kā 55 cm3 minūtē,

| — | ar 4 ieplūdes atverēm, kuru diametrs ir vismaz 1,2 mm, bet nepārsniedz 1,6 mm, |
| --- | --- |

—

ar 4 ieplūdes atverēm, kuru diametrs ir vismaz 1,2 mm, bet nepārsniedz 1,6 mm,

| — | izgatavots no tērauda |
| --- | --- |

—

izgatavots no tērauda

0 %

-

31.12.2025.

0.7960

ex 8481 80 59

ex 8481 90 00

70

80

Plūsmas kontroles vārsts:

| — | izgatavots no tērauda, |
| --- | --- |

—

izgatavots no tērauda,

| — | ar izplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,05 mm, bet nepārsniedz 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

ar izplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,05 mm, bet nepārsniedz 0,5 mm,

| — | ar ieplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,1 mm, bet nepārsniedz 1,3 mm |
| --- | --- |

—

ar ieplūdes atveri, kuras diametrs ir vismaz 0,1 mm, bet nepārsniedz 1,3 mm

0 %

-

31.12.2025.

0.7972

ex 8527 29 00

ex 8529 90 65

10

38

Satelītu radiouztvērēja modulis:

| — | taisnstūra forma; izmēri: 70,5 mm x 44,9 mm x 10,5 mm, |
| --- | --- |

—

taisnstūra forma; izmēri: 70,5 mm x 44,9 mm x 10,5 mm,

| — | ar dzesētāju un iespiedshēmas plati ar rezistoriem, kondensatoriem, tranzistoriem, spolēm, diodēm un integrālshēmu, |
| --- | --- |

—

ar dzesētāju un iespiedshēmas plati ar rezistoriem, kondensatoriem, tranzistoriem, spolēm, diodēm un integrālshēmu,

| — | spēj apstrādāt radiofrekvences signālus, |
| --- | --- |

—

spēj apstrādāt radiofrekvences signālus,

| — | ar vidējas frekvences bloku, |
| --- | --- |

—

ar vidējas frekvences bloku,

paredzēts izmantošanai pozīcijā 8527 klasificētu izstrādājumu ražošanā (4)

0 %

-

31.12.2025.

0.7987

ex 8708 50 20

ex 8708 50 55

15

50

Sfērisks nemainīga ātruma ārējā savienojuma lodīšu gultņa ietvars – daļa no transportlīdzekļa piedziņas sistēmas, izgatavots no materiāla, kas piemērots karburēšanai ar oglekļa saturu 0,14 % vai lielāku, bet ne lielāku par 0,57 %, kalts, virpots, perforēts, frēzēts un cietināts

0 %

-

31.12.2025.

0.7988

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

25

45

Nemainīga ātruma ārējā savienojuma lodīšu šarnīra korpuss griezes momenta pārnesei no motora un pārnesumkārbas uz mehānisko transportlīdzekļu riteņiem, veidots kā ārējais gredzens:

| — | ar vismaz 6, bet ne vairāk kā 8 lodīšu vadotnēm, |
| --- | --- |

—

ar vismaz 6, bet ne vairāk kā 8 lodīšu vadotnēm,

| — | ar vītni, |
| --- | --- |

—

ar vītni,

| — | ar ārēju evolventes rievsavienojumu ar vismaz 21, bet ne vairāk kā 38 zobiem, |
| --- | --- |

—

ar ārēju evolventes rievsavienojumu ar vismaz 21, bet ne vairāk kā 38 zobiem,

| — | paredzēts darbināšanai ar gultņu lodītēm no tērauda ar oglekļa saturu vismaz 0,48 %, bet ne vairāk kā 0,57 %, |
| --- | --- |

—

paredzēts darbināšanai ar gultņu lodītēm no tērauda ar oglekļa saturu vismaz 0,48 %, bet ne vairāk kā 0,57 %,

| — | kalts, virpots, frēzēts un cietināts |
| --- | --- |

—

kalts, virpots, frēzēts un cietināts

0 %

-

31.12.2025.

0.7989

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

35

50

Nemainīga ātruma iekšējā savienojuma trijkāja korpuss:

| — | ārējais diametrs: vismaz 67,0 mm, bet ne lielāks kā 99,0 mm, |
| --- | --- |

—

ārējais diametrs: vismaz 67,0 mm, bet ne lielāks kā 99,0 mm,

| — | ar 3 auksti kalibrētām lodīšu vadotnēm ar diametru 29,95 mm vai lielāku, bet ne lielāku kā 49,2 mm, |
| --- | --- |

—

ar 3 auksti kalibrētām lodīšu vadotnēm ar diametru 29,95 mm vai lielāku, bet ne lielāku kā 49,2 mm,

| — | ar ārēju rievsavienojumu ar vismaz 21, bet ne vairāk kā 41 zobu, |
| --- | --- |

—

ar ārēju rievsavienojumu ar vismaz 21, bet ne vairāk kā 41 zobu,

| — | kalts, virpots, velmēts un cietināts |
| --- | --- |

—

kalts, virpots, velmēts un cietināts

0 %

-

31.12.2025.

0.7990

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

45

55

Nemainīga ātruma ārējā savienojuma iekšējais gredzens – daļa no transportlīdzekļa piedziņas sistēmas:

| — | ar vismaz 6, bet ne vairāk kā 8 lodīšu vadotnēm, piemērots gultņu lodītēm, kuru diametrs ir vismaz 12,0 mm, bet nepārsniedz 24,0 mm, |
| --- | --- |

—

ar vismaz 6, bet ne vairāk kā 8 lodīšu vadotnēm, piemērots gultņu lodītēm, kuru diametrs ir vismaz 12,0 mm, bet nepārsniedz 24,0 mm,

| — | kalts, virpots, frēzēts, caurvilkts un cietināts |
| --- | --- |

—

kalts, virpots, frēzēts, caurvilkts un cietināts

0 %

-

31.12.2025.

0.7991

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

55

60

Nemainīga ātruma iekšējā savienojuma trijkājis – daļa no transportlīdzekļa piedziņas sistēmas:

| — | ar 3 rēdzēm, kuru diametrs ir vismaz 17 128 mm, bet nepārsniedz 25 468 mm, |
| --- | --- |

—

ar 3 rēdzēm, kuru diametrs ir vismaz 17 128 mm, bet nepārsniedz 25 468 mm,

| — | kalts, virpots, caurvilkts un cietināts |
| --- | --- |

—

kalts, virpots, caurvilkts un cietināts

0 %

-

31.12.2025.

0.7973

ex 9002 11 00

23

Objektīvi:

| — | ar motorizētu fokusa regulēšanu, tālummaiņu, atvēruma regulēšanu, |
| --- | --- |

—

ar motorizētu fokusa regulēšanu, tālummaiņu, atvēruma regulēšanu,

| — | ar elektroniski ieslēdzamu infrasarkanā starojuma bloķēšanas filtru, |
| --- | --- |

—

ar elektroniski ieslēdzamu infrasarkanā starojuma bloķēšanas filtru,

| — | fokusa attālums: vismaz 2,7 mm, bet ne lielāks kā 55 mm, |
| --- | --- |

—

fokusa attālums: vismaz 2,7 mm, bet ne lielāks kā 55 mm,

| — | masa: ne lielāka kā 100 g, |
| --- | --- |

—

masa: ne lielāka kā 100 g,

| — | garums: mazāks nekā 70 mm, |
| --- | --- |

—

garums: mazāks nekā 70 mm,

| — | diametrs: ne lielāks kā 60 mm |
| --- | --- |

—

diametrs: ne lielāks kā 60 mm

0 %

-

31.12.2025.

---

(1)  Tomēr tarifa nodokļu apturēšanu nepiemēro, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi.

(2)  Uz nodokļu apturēšanu attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(3)  Aptur tikai ad valorem nodokli. Konkrēto nodokli turpina piemērot.”;

(4)  Uz nodokļu apturēšanu attiecas galapatēriņa muitas uzraudzība saskaņā ar 254. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).”

---

LĒMUMI

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/182 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/182

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/2232

(2020. gada 22. decembris)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par rezerves sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) tika noslēgts 2020. gada 30. janvārī ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (1) un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) tika noslēgts 2020. gada 30. janvārī ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (1) un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

| (2) | Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu, Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar Izstāšanās līguma 164. pantu (“Apvienotā komiteja”), ne vēlāk kā līdz Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigām ir jāizveido saraksts ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu, Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar Izstāšanās līguma 164. pantu (“Apvienotā komiteja”), ne vēlāk kā līdz Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigām ir jāizveido saraksts ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām.

| (3) | Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu, sarakstā iekļauj tikai tādas personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kuru kvalifikācija atbilst tai, kas viņu attiecīgajās valstīs tiek prasīta iecelšanai augstākajos tiesu varas amatos, vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci, un kurām ir specializētas zināšanas vai pieredze Savienības tiesībās un starptautiskajās publiskajās tiesībās. Sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu, sarakstā iekļauj tikai tādas personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kuru kvalifikācija atbilst tai, kas viņu attiecīgajās valstīs tiek prasīta iecelšanai augstākajos tiesu varas amatos, vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci, un kurām ir specializētas zināšanas vai pieredze Savienības tiesībās un starptautiskajās publiskajās tiesībās. Sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

| (4) | Savienība un Apvienotā Karaliste ir kopīgi ieteikušas piecas personas šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatam, un katra no tām ir ieteikusi desmit personas šķīrējtiesnešu amatam. |
| --- | --- |

(4)

Savienība un Apvienotā Karaliste ir kopīgi ieteikušas piecas personas šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatam, un katra no tām ir ieteikusi desmit personas šķīrējtiesnešu amatam.

| (5) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā. |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā.

| (6) | Turklāt, lai no Savienības puses pastāvīgi atjauninātu 25 personu sarakstu, ir lietderīgi izveidot tādu ekspertu rezervi, kuri vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu un ar kuriem var sazināties, |
| --- | --- |

(6)

Turklāt, lai no Savienības puses pastāvīgi atjauninātu 25 personu sarakstu, ir lietderīgi izveidot tādu ekspertu rezervi, kuri vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu un ar kuriem var sazināties,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu, attiecībā uz to, lai izveidotu sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, ir:

| a) | balstīta uz Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam; un |
| --- | --- |

a)

balstīta uz Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam; un

| b) | atbalstīt to, ka Apvienotās komitejas sanāksmes protokolam pievieno piezīmi, kurā izklāstītas procedūras turpmāko priekšsēdētāju izvirzīšanai Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas priekšsēdētāju sarakstā, kā pievienots šim lēmumam. |
| --- | --- |

b)

atbalstīt to, ka Apvienotās komitejas sanāksmes protokolam pievieno piezīmi, kurā izklāstītas procedūras turpmāko priekšsēdētāju izvirzīšanai Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas priekšsēdētāju sarakstā, kā pievienots šim lēmumam.

2. pants

Tiek izveidots rezerves saraksts ar personām, kuras Savienība nākotnē var ieteikt, lai aizpildītu vakances 1. pantā minētajā 25 personu sarakstā, kā izklāstīts pielikumā.

3. pants

Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

1

---

PROJEKTS

Lēmums Nr. .../2020, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

(... gada ...),

ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (1) (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši tā 171. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu, Apvienotā komiteja ne vēlāk kā līdz minētajā līgumā noteiktā pārejas perioda beigām izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu, Apvienotā komiteja ne vēlāk kā līdz minētajā līgumā noteiktā pārejas perioda beigām izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus.

| (2) | Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu, sarakstā iekļauj tikai tādas personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kuru kvalifikācija atbilst tai, kas viņu attiecīgajās valstīs tiek prasīta iecelšanai augstākajos tiesu varas amatos, vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci, un kurām ir specializētas zināšanas vai pieredze Savienības tiesībās un starptautiskajās publiskajās tiesībās. Šīs personas nav Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki. |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu, sarakstā iekļauj tikai tādas personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kuru kvalifikācija atbilst tai, kas viņu attiecīgajās valstīs tiek prasīta iecelšanai augstākajos tiesu varas amatos, vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci, un kurām ir specializētas zināšanas vai pieredze Savienības tiesībās un starptautiskajās publiskajās tiesībās. Šīs personas nav Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

| (3) | Ņemot vērā Savienības un Apvienotās Karalistes kopīgo ieteikumu par piecām personām šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatam un attiecīgos Savienības un Apvienotās Karalistes ieteikumus par katras izvēlētajām desmit personām šķīrējtiesnešu amatam, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Savienības un Apvienotās Karalistes kopīgo ieteikumu par piecām personām šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatam un attiecīgos Savienības un Apvienotās Karalistes ieteikumus par katras izvēlētajām desmit personām šķīrējtiesnešu amatam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saraksts ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, ir izklāstīts I pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.

...,

Apvienotās komitejas vārdā –

līdzpriekšsēdētāji

---

(1)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. .../2020

Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas priekšsēdētāji

| | Corinna WISSELS kundze |
| --- | --- |

Corinna WISSELS kundze

| | Angelika Helene Anna NUSSBERGER kundze |
| --- | --- |

Angelika Helene Anna NUSSBERGER kundze

| | Jan KLUCKA kungs |
| --- | --- |

Jan KLUCKA kungs

| | Sir Daniel BETHLEHEM kungs |
| --- | --- |

Sir Daniel BETHLEHEM kungs

| | Gabrielle KAUFMANN-KOHLER kundze |
| --- | --- |

Gabrielle KAUFMANN-KOHLER kundze

Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas šķīrējtiesneši

| | ES: | Hubert LEGAL kungs |
| --- | --- | --- |

ES:

Hubert LEGAL kungs

| | Helena JÄDERBLOM kundze |
| --- | --- |

Helena JÄDERBLOM kundze

| | Ursula KRIEBAUM kundze |
| --- | --- |

Ursula KRIEBAUM kundze

| | Jan WOUTERS kungs |
| --- | --- |

Jan WOUTERS kungs

| | Christoph Walter HERRMANN kungs |
| --- | --- |

Christoph Walter HERRMANN kungs

| | Javier DIEZ-HOCHLEITNER kungs |
| --- | --- |

Javier DIEZ-HOCHLEITNER kungs

| | Alice GUIMARAES-PUROKOSKI kundze |
| --- | --- |

Alice GUIMARAES-PUROKOSKI kundze

| | Barry DOHERTY kungs |
| --- | --- |

Barry DOHERTY kungs

| | Tamara Ćapeta kundze |
| --- | --- |

Tamara Ćapeta kundze

| | Nico SCHRIJVER kungs |
| --- | --- |

Nico SCHRIJVER kungs

| | Apvienotā Karaliste: | Sir Gerald BARLING kungs |
| --- | --- | --- |

Apvienotā Karaliste:

Sir Gerald BARLING kungs

| | Sir Christopher BELLAMY kungs |
| --- | --- |

Sir Christopher BELLAMY kungs

| | Zachary DOUGLAS kungs |
| --- | --- |

Zachary DOUGLAS kungs

| | Sir Patrick ELIAS kungs |
| --- | --- |

Sir Patrick ELIAS kungs

| | Dame Elizabeth GLOSTER kundze |
| --- | --- |

Dame Elizabeth GLOSTER kundze

| | Sir Peter GROSS kungs |
| --- | --- |

Sir Peter GROSS kungs

| | Toby LANDAU QC kungs |
| --- | --- |

Toby LANDAU QC kungs

| | Dan SAROOSHI QC kungs |
| --- | --- |

Dan SAROOSHI QC kungs

| | Jemima STRATFORD QC kundze |
| --- | --- |

Jemima STRATFORD QC kundze

| | Sir Michael WOOD kungs |
| --- | --- |

Sir Michael WOOD kungs

PROJEKTS PIEZĪMEI, KAS PIEVIENOTA AR IZSTĀŠANĀS LĪGUMU IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS 2020. GADA XX. DECEMBRA SANĀKSMES PROTOKOLAM UN AR KO NOSAKA PROCEDŪRAS TURPMĀKO PRIEKŠSĒDĒTĀJU IZVIRZĪŠANAI IZSTĀŠANĀS LĪGUMĀ PAREDZĒTĀS ŠĶĪRĒJTIESAS PRIEKŠSĒDĒTĀJU SARAKSTĀ

Apvienotā komiteja šodien pieņēma sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. pantu. Puses atgādina, ka piektā persona priekšsēdētāju sarakstā tika izraudzīta pēc izlozes, kas notika 2020. gada 9. decembrī abu Pušu pārstāvju klātbūtnē.

Lai laika gaitā nodrošinātu līdzsvaru, būtu jāpiemēro rotācijas princips, saskaņā ar kuru, atbrīvojoties amatam, ko ieņēma tās Puses izvirzītais priekšsēdētājs, kuras kandidāti ieņem trīs vietas piecu personu sarakstā, otra Puse izvirza trīs kandidātus, no kuriem pirmā Puse trīs darba dienu laikā izvēlēsies priekšsēdētāju, lai aizpildītu šo vakanci.

Ja vakants kļūst tā priekšsēdētāja amats, kuru izvirzījusi Puse, kuras kandidāti ieņem divas vietas piecu kandidātu sarakstā, rotācija nenotiek un minētā Puse izvirza trīs kandidātus, no kuriem otra Puse trīs darba dienu laikā izvēlēsies priekšsēdētāju, lai aizpildītu šo vakanci.

Attiecīgi priekšsēdētāju sarakstā nekad nebūs mazāk par diviem priekšsēdētājiem, kurus izvirzījusi katra Puse.

Pēc katras iepriekš minētās aizvietošanas Apvienotajai komitejai būtu jāgroza 25 personu saraksts, pieņemot lēmumu saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. pantu.

Jebkurā gadījumā Apvienotā komiteja pārskatīs 25 personu sarakstu divus gadus pēc šodien pieņemtā Apvienotās komitejas lēmuma stāšanās spēkā. Puses darīs visu iespējamo, lai šīs pārskatīšanas laikā kopīgi ieteiktu piecu priekšsēdētāju sarakstu, kā noteikts Izstāšanās līgumā. Šim sarakstam būtu jāaizstāj iepriekšējais saraksts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskatīšanas sākuma.

Ja pārskatīšanas procesā nevar panākt vienošanos par piekto priekšsēdētāju, Puse, kuras kandidāti tajā brīdī ieņem divas vietas piecu kandidātu sarakstā, iesaka trīs kandidātus, no kuriem otra Puse trīs dienu laikā izvēlēsies priekšsēdētāju, lai aizpildītu šo vietu sarakstā. Pēc pārskatīšanas Apvienotajai komitejai būtu jāgroza 25 personu saraksts, pieņemot lēmumu saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. pantu.

Visiem kandidātiem, ko viena Puse iesaka izvēlei otrai Pusei saskaņā ar šajā piezīmē izklāstīto procedūru, jāatbilst Izstāšanās līguma 171. pantā noteiktajiem kritērijiem, un, ja Puse pamatoti uzskata, ka tas tā nav, tā patur tiesības iebilst pret šāda kandidāta iekļaušanu vai iecelšanu.

---

PIELIKUMS

Rezerves saraksts ar kandidātiem, kuri vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu

Myron NICOLATOS kungs

Ezio PERILLO kungs

Vilenas VADAPALAS kungs

Andreas MÜLLER kungs

Pierre d’ARGENT kungs

Radostin Georgiev PETROV kungs

Costas CLERIDES kungs

Antonin MOKRY kungs

Carri GINTER kungs

Nikolaos MARKOPOULOS kungs

Jukka SNELL kungs

János MARTONYI kungs

Alessandra PIETROBON kundze

Ignas VEGELE kungs

Anita KOVALEVSKA kundze

Kaj I. HOBER kungs

Matej AVBELJ kungs

---

| 28.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 437/188 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 437/188

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/2233

(2020. gada 23. decembris)

par saistībām attiecībā uz līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam atbilstoši ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālās palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz kuru attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturtā daļa (1) (“11. EAF Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 1. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

Tā kā:

| (1) | Par līdzekļiem, kas radušies no atmaksājumiem saskaņā ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (“EAF”) ietvaros (“līdzekļi, kas radušies no atmaksājumiem”), pēc 2020. gada 31. decembra vairs nevar uzņemties saistības, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu nenolemj citādi. |
| --- | --- |

(1)

Par līdzekļiem, kas radušies no atmaksājumiem saskaņā ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (“EAF”) ietvaros (“līdzekļi, kas radušies no atmaksājumiem”), pēc 2020. gada 31. decembra vairs nevar uzņemties saistības, ja vien Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu nenolemj citādi.

| (2) | Ir pārliecinoši pierādījumi tam, ka, lai gan ĀKK ieguldījumu mehānisms ir veicinājis ĀKK valstu nabadzības samazināšanas, integrācijas pasaules ekonomikā un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā noteikts Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2) (“ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”), tas nesniedza maksimālu ieguldījumu šajā jomā. Turpmāka ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumu izmantošana saskaņā ar jaunu regulējumu un pārvaldību varētu nodrošināt labākus attīstības rezultātus. |
| --- | --- |

(2)

Ir pārliecinoši pierādījumi tam, ka, lai gan ĀKK ieguldījumu mehānisms ir veicinājis ĀKK valstu nabadzības samazināšanas, integrācijas pasaules ekonomikā un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā noteikts Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2) (“ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”), tas nesniedza maksimālu ieguldījumu šajā jomā. Turpmāka ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumu izmantošana saskaņā ar jaunu regulējumu un pārvaldību varētu nodrošināt labākus attīstības rezultātus.

| (3) | Komisija 2018. gada 14. jūnijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (KASSI priekšlikums), ar kuru paredz izveidot Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (“EFIA+”) un Ārējās darbības garantiju, kuriem dalībvalstis varētu dot ieguldījumu, ko tās varētu iezīmēt darbību uzsākšanai konkrētos reģionos, valstīs, nozarēs vai esošajos investīciju logos. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2018. gada 14. jūnijā pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (KASSI priekšlikums), ar kuru paredz izveidot Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (“EFIA+”) un Ārējās darbības garantiju, kuriem dalībvalstis varētu dot ieguldījumu, ko tās varētu iezīmēt darbību uzsākšanai konkrētos reģionos, valstīs, nozarēs vai esošajos investīciju logos.

| (4) | ĀKK un ES Vēstnieku komiteja 2020. gada 4. decembrī pieņēma Lēmumu Nr. 2/2020 (3), ar ko groza Lēmumu Nr. 3/2019 (4) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu, vēl pagarināt ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2021. gada 30. novembrim vai līdz jauna ĀKK un ES nolīguma (“jaunais nolīgums”) spēkā stāšanās dienai, vai līdz jaunā nolīguma provizoriskas piemērošanas brīdim starp Savienību un ĀKK valstīm atkarībā no tā, kas notiek agrāk. Laikposmu, kas noteikts 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 5. punktā un kurā var uzņemties saistības par līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK Ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros, būtu jāpagarina līdz 2021. gada 30. jūnijam, lai nodrošinātu iespēju uzņemties jaunas saistības par ĀKK Ieguldījumu mehānisma atmaksājumiem un nodrošinātu nepārtrauktu atbalstu ĀKK valstīm līdz pilnībā sāk darboties Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības finansēšanas instruments, kas jāpieņem, pamatojoties uz KASSI priekšlikumu (“ārējās finansēšanas instruments”). |
| --- | --- |

(4)

ĀKK un ES Vēstnieku komiteja 2020. gada 4. decembrī pieņēma Lēmumu Nr. 2/2020 (3), ar ko groza Lēmumu Nr. 3/2019 (4) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu, vēl pagarināt ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2021. gada 30. novembrim vai līdz jauna ĀKK un ES nolīguma (“jaunais nolīgums”) spēkā stāšanās dienai, vai līdz jaunā nolīguma provizoriskas piemērošanas brīdim starp Savienību un ĀKK valstīm atkarībā no tā, kas notiek agrāk. Laikposmu, kas noteikts 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 5. punktā un kurā var uzņemties saistības par līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK Ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros, būtu jāpagarina līdz 2021. gada 30. jūnijam, lai nodrošinātu iespēju uzņemties jaunas saistības par ĀKK Ieguldījumu mehānisma atmaksājumiem un nodrošinātu nepārtrauktu atbalstu ĀKK valstīm līdz pilnībā sāk darboties Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības finansēšanas instruments, kas jāpieņem, pamatojoties uz KASSI priekšlikumu (“ārējās finansēšanas instruments”).

| (5) | Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 (5) (“EFIA”) uzskata par ļoti būtisku attiecīgo reģionu (Subsahāras Āfrikas un Eiropas kaimiņvalstu) ieguldījumu vajadzībām, kā arī Savienības prioritātēm un saistībām. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 (5) (“EFIA”) uzskata par ļoti būtisku attiecīgo reģionu (Subsahāras Āfrikas un Eiropas kaimiņvalstu) ieguldījumu vajadzībām, kā arī Savienības prioritātēm un saistībām.

| (6) | Komisija un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2020. gada 9. marta kopīgajā paziņojumā “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (“kopīgais paziņojums”) aicināja Savienību atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību visā Āfrikas kontinentā. Savienība, inter alia, vēlas sadarboties ar Āfriku ieguldījumu veicināšanā, paplašinot inovatīvu finansēšanas mehānismu izmantošanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) 2020. gada 9. marta kopīgajā paziņojumā “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku” (“kopīgais paziņojums”) aicināja Savienību atbalstīt ilgtspējīgu izaugsmi un nodarbinātību visā Āfrikas kontinentā. Savienība, inter alia, vēlas sadarboties ar Āfriku ieguldījumu veicināšanā, paplašinot inovatīvu finansēšanas mehānismu izmantošanu.

| (7) | Kopīgajā paziņojumā Komisija un Augstais pārstāvis uzsvēra, ka finanšu instrumentiem ir jāveicina tādi ieguldījumi, kas lielā mērā ietekmē attīstību, galvenokārt atbalstot privāto sektoru, saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Komisijas 2014. gada 13. maija paziņojumā “Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs”, proti, izmērāmi attīstības rezultāti, papildināmība, neitralitāte, kopīgas intereses un līdzfinansējums, pierādāma ietekme un sociālo, vides un fiskālo standartu ievērošana. |
| --- | --- |

(7)

Kopīgajā paziņojumā Komisija un Augstais pārstāvis uzsvēra, ka finanšu instrumentiem ir jāveicina tādi ieguldījumi, kas lielā mērā ietekmē attīstību, galvenokārt atbalstot privāto sektoru, saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Komisijas 2014. gada 13. maija paziņojumā “Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs”, proti, izmērāmi attīstības rezultāti, papildināmība, neitralitāte, kopīgas intereses un līdzfinansējums, pierādāma ietekme un sociālo, vides un fiskālo standartu ievērošana.

| (8) | Ir nepieciešams atļaut šajā lēmumā minētos atmaksājamus iemaksāt ārējās finansēšanas instrumentā (“iezīmētie ārējie piešķirtie ieņēmumi”, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (6) 21. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā), lai finansētu palīdzību ĀKK valstīm saskaņā ar vienota pasākumu kopuma pieeju un saskaņā ar ārējās finansēšanas instrumenta mērķiem, principiem un pārvaldību, izmantojot finanšu instrumentus, finansējuma apvienošanas darbības, budžeta garantijas vai jebkādu citu neatmaksājama atbalsta veidu, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. Tas nodrošinās nepārtrauktu pāreju no AKK Ieguldījumu mehānisma un nepārtrauktību produktu klāsta ziņā. |
| --- | --- |

(8)

Ir nepieciešams atļaut šajā lēmumā minētos atmaksājamus iemaksāt ārējās finansēšanas instrumentā (“iezīmētie ārējie piešķirtie ieņēmumi”, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (6) 21. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā), lai finansētu palīdzību ĀKK valstīm saskaņā ar vienota pasākumu kopuma pieeju un saskaņā ar ārējās finansēšanas instrumenta mērķiem, principiem un pārvaldību, izmantojot finanšu instrumentus, finansējuma apvienošanas darbības, budžeta garantijas vai jebkādu citu neatmaksājama atbalsta veidu, saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046. Tas nodrošinās nepārtrauktu pāreju no AKK Ieguldījumu mehānisma un nepārtrauktību produktu klāsta ziņā.

| (9) | Ārējās finansēšanas instruments līdzekļus, kas rodas no atmaksājumiem kā ārējos piešķirtos ieņēmumus būtu jāsaņem ne ilgāk kā līdz 2027. gada 31. decembrim. Neskarot lēmumus, kas jāpieņem attiecībā uz turpmākajām daudzgadu finanšu shēmām, pēc minētā datuma minētos līdzekļus, līdz tie būs izsmelti, saņems ar turpmākiem finansēšanas mehānismiem. |
| --- | --- |

(9)

Ārējās finansēšanas instruments līdzekļus, kas rodas no atmaksājumiem kā ārējos piešķirtos ieņēmumus būtu jāsaņem ne ilgāk kā līdz 2027. gada 31. decembrim. Neskarot lēmumus, kas jāpieņem attiecībā uz turpmākajām daudzgadu finanšu shēmām, pēc minētā datuma minētos līdzekļus, līdz tie būs izsmelti, saņems ar turpmākiem finansēšanas mehānismiem.

| (10) | ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumi, ņemot vērā 2021.-2027. gada laikposmā gaidāmo kopējo plānoto apmēru, katru gadu saskaņā ar plānošanas dokumentiem būtu jāpārskaita kā papildinājums attiecīgajām ārējās finansēšanas instrumenta budžeta pozīcijām. |
| --- | --- |

(10)

ĀKK ieguldījumu mehānisma atmaksājumi, ņemot vērā 2021.-2027. gada laikposmā gaidāmo kopējo plānoto apmēru, katru gadu saskaņā ar plānošanas dokumentiem būtu jāpārskaita kā papildinājums attiecīgajām ārējās finansēšanas instrumenta budžeta pozīcijām.

| (11) | Komisijai līdzekļus, kas rodas no atmaksājumiem, būtu jānovirza ar Eiropas Investīciju bankas (EIB), kā arī ar EFIA+ starpniecību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi uz attīstību un papildināmību, kā arī ņemtu vērā parāda ilgtspējas jautājumus. Visām operācijām būtu jāpiemēro EFIA+ pārvaldība un princips “politika pirmajā vietā”. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai līdzekļus, kas rodas no atmaksājumiem, būtu jānovirza ar Eiropas Investīciju bankas (EIB), kā arī ar EFIA+ starpniecību, lai maksimāli palielinātu to ietekmi uz attīstību un papildināmību, kā arī ņemtu vērā parāda ilgtspējas jautājumus. Visām operācijām būtu jāpiemēro EFIA+ pārvaldība un princips “politika pirmajā vietā”.

| (12) | Saskaņā ar KASSI priekšlikumu līdzekļi, kas rodas no atmaksājumiem, galvenokārt būtu jānovirza attīstības instrumentiem ar augstu finanšu risku, jo īpaši ietekmes finansējumam, pašu kapitāla fondiem un darbībām vismazāk attīstītajās valstīs (VAV). Ar operācijām būtu jācenšas maksimāli palielināt ietekmi uz attīstību. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar KASSI priekšlikumu līdzekļi, kas rodas no atmaksājumiem, galvenokārt būtu jānovirza attīstības instrumentiem ar augstu finanšu risku, jo īpaši ietekmes finansējumam, pašu kapitāla fondiem un darbībām vismazāk attīstītajās valstīs (VAV). Ar operācijām būtu jācenšas maksimāli palielināt ietekmi uz attīstību.

| (13) | Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (7) 152. panta 4. punktu Apvienotās Karalistes daļu ĀKK ieguldījumu mehānismā no EAF, to apkopojot par agrākiem EAF periodiem, jāatlīdzina Apvienotajai Karalistei, pienākot ieguldījuma termiņam. Ja nav notikusi vienošanās par ko citu, pēc 11. EAF saistību perioda beigām par Apvienotās Karalistes kapitāla daļu neuzņemas atkārtotas saistības, un šo daļu nepārceļ uz turpmākajiem periodiem, |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (7) 152. panta 4. punktu Apvienotās Karalistes daļu ĀKK ieguldījumu mehānismā no EAF, to apkopojot par agrākiem EAF periodiem, jāatlīdzina Apvienotajai Karalistei, pienākot ieguldījuma termiņam. Ja nav notikusi vienošanās par ko citu, pēc 11. EAF saistību perioda beigām par Apvienotās Karalistes kapitāla daļu neuzņemas atkārtotas saistības, un šo daļu nepārceļ uz turpmākajiem periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz operācijām saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 5. punktā noteikto laikposmu, kurā var uzņemties saistības par līdzekļiem, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros, pagarina līdz 2021. gada 30. jūnijam vai līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko izveido ārējās finansēšanas instrumentu, atkarībā no tā, kas notiek vēlāk, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2021. gada 30. novembrim, lai nodrošinātu iespēju uzņemties jaunas saistības par atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu.

2. pants

1.   Līdzekļus, kas rodas no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK Ieguldījumu mehānismu no operācijām 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda ietvaros, pēc 2021. gada 30. jūnija iemaksā ārējās finansēšanas instrumentā kā ārējos piešķirtos ieņēmumus, lai nodrošinātu finansējumu ar EIB starpniecību, izmantojot budžeta garantijas un finansējuma apvienošanas darbības saskaņā ar EFIA+, Ārējās darbības garantiju un finanšu instrumentus vai jebkādu citu neatmaksājama atbalsta veidu saskaņā ar EFIA+ mērķiem, principiem un pārvaldību.

2.   Neskarot lēmumus, kas jāpieņem attiecībā uz turpmākajām daudzgadu finanšu shēmām, līdzekļus, kas rodas no atmaksājumiem, pēc 2027. gada 31. decembra un līdz atmaksājumu izlietojumam iemaksā turpmākajos Savienības ārējās finansēšanas instrumentos, kuri aizstāj ārējās finansēšanas instrumentu.

3.   Šajā lēmumā “atmaksājumi” ir jebkuri ienākumi, tostarp dividendes, kapitāla pieaugums, garantijas maksas un aizdevumu procenti par summām jebkurā kontā, kas atvērts, lai iegrāmatotu ĀKK ieguldījumu mehānisma kontā turēto naudu. Tā ir arī atlīdzība no kases ieguldījumiem, un atmaksas, ieskaitot kapitāla atmaksas, atbrīvotās garantijas un aizdevumu pamatsummas atmaksa, kas izriet no operācijām saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu. Līdzekļus, kas rodas ar atmaksājumiem saistīto saistību atcelšanas rezultātā, arī uzskata par atmaksājumiem.

4.   Atmaksājumiem piemēro ārējās finansēšanas instrumenta piemērojamos noteikumus un procedūras.

3. pants

Iemaksas iezīmē ĀKK valstīm.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra, izņemot 2. pantu, ko piemēro no 2021. gada 1. jūlija vai no dienas, kad stājas spēkā regula, ar ko izveido ārējās finansēšanas instrumentu, atkarībā no tā, kas notiek vēlāk.

Briselē, 2020. gada 23. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

2

(3)  ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 2/2020 (2020. gada 4. decembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.).

3

(4)  ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2019 (2019. gada 17. decembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 1, 3.1.2020., 3. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu (OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

6

(7)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

7

---