# Az Európai Unió L 400/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 400 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. november 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 400

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. november 30.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1781 rendelete (2020. november 25.) az (EU) 2016/1139 rendeletnek a balti-tengeri halászati kapacitás csökkentése, valamint az 508/2014/EU rendeletnek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalat, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalat és a Balti-tenger nyugati részén élő heringet halászó flották halászati tevékenységeinek végleges beszüntetése tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1782 határozata (2020. november 25.) az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló 573/2014/EU határozat módosításáról (
  1
  ) | 7 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1781 rendelete (2020. november 25.) az (EU) 2016/1139 rendeletnek a balti-tengeri halászati kapacitás csökkentése, valamint az 508/2014/EU rendeletnek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalat, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalat és a Balti-tenger nyugati részén élő heringet halászó flották halászati tevékenységeinek végleges beszüntetése tekintetében történő módosításáról

1

HATÁROZATOK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/1782 határozata (2020. november 25.) az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló 573/2014/EU határozat módosításáról (
  1
  )

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 400/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/1781 RENDELETE

(2020. november 25.)

az (EU) 2016/1139 rendeletnek a balti-tengeri halászati kapacitás csökkentése, valamint az 508/2014/EU rendeletnek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalat, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalat és a Balti-tenger nyugati részén élő heringet halászó flották halászati tevékenységeinek végleges beszüntetése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) többéves tervet vázol fel a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira vonatkozóan (a továbbiakban: a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv). A Balti-tengerre vonatkozó többéves terv az ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazná a halászati gazdálkodásra annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek. A Balti-tengerre vonatkozó többéves tervnek összhangban kell állnia az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a tengeri környezet jó állapotának 2020-ig történő elérésére irányuló, a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) rögzített célkitűzéssel. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) többéves tervet vázol fel a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira vonatkozóan (a továbbiakban: a Balti-tengerre vonatkozó többéves terv). A Balti-tengerre vonatkozó többéves terv az ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazná a halászati gazdálkodásra annak biztosítása érdekében, hogy a halászati tevékenységeknek a tengeri ökoszisztémára gyakorolt kedvezőtlen hatásai minimálisak legyenek. A Balti-tengerre vonatkozó többéves tervnek összhangban kell állnia az uniós környezetvédelmi jogszabályokkal, különösen a tengeri környezet jó állapotának 2020-ig történő elérésére irányuló, a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) rögzített célkitűzéssel.

| (2) | A Balti-tengerre vonatkozó többéves tervben foglalt azon rendelkezéseknek, amelyek az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt kirakodási kötelezettségnek a Balti-tenger uniós vizeiben történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok elfogadására irányulnak, a magas túlélési arányon alapuló mentesség tekintetében a lazacra (Salmo salar) is alkalmazandónak kell lenniük. |
| --- | --- |

(2)

A Balti-tengerre vonatkozó többéves tervben foglalt azon rendelkezéseknek, amelyek az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) előírt kirakodási kötelezettségnek a Balti-tenger uniós vizeiben történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok elfogadására irányulnak, a magas túlélési arányon alapuló mentesség tekintetében a lazacra (Salmo salar) is alkalmazandónak kell lenniük.

| (3) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által végzett tudományos értékelés szerint a Balti-tenger több faja és élőhelye is rossz állapotban van. A Balti-tenger középső részén, a Szigettengeren és a Finn-öbölben az éves tápanyagbevitel továbbra is meghaladja a regionális célértékeket. A tápanyag-koncentráció viszonylag magas, továbbá az oxigénben szegény vagy oxigénmentes mélytengeri területek kiterjedése még mindig jelentős. A szennyező anyagok szintje a legtöbb európai tengerhez képest továbbra is magas. Ez az általános környezeti állapot befolyásolja a táplálékhálózat működését, csökkenti a további környezeti változásokkal szembeni rezilienciát és ellenálló képességet, valamint rontja a társadalmi-gazdasági előnyök kilátásait, a halászati lehetőségeket is ideértve. |
| --- | --- |

(3)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) által végzett tudományos értékelés szerint a Balti-tenger több faja és élőhelye is rossz állapotban van. A Balti-tenger középső részén, a Szigettengeren és a Finn-öbölben az éves tápanyagbevitel továbbra is meghaladja a regionális célértékeket. A tápanyag-koncentráció viszonylag magas, továbbá az oxigénben szegény vagy oxigénmentes mélytengeri területek kiterjedése még mindig jelentős. A szennyező anyagok szintje a legtöbb európai tengerhez képest továbbra is magas. Ez az általános környezeti állapot befolyásolja a táplálékhálózat működését, csökkenti a további környezeti változásokkal szembeni rezilienciát és ellenálló képességet, valamint rontja a társadalmi-gazdasági előnyök kilátásait, a halászati lehetőségeket is ideértve.

| (4) | A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal (Gadus morhua) egyre romló állapota ennek a helyzetnek tudható be. Az ICES álláspontja szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalállományt fenntarthatatlanul alacsony biomassza jellemzi, mégpedig a lassuló állománypótlódás, a prédafajok állományainak alacsony szintű rendelkezésre állása, környezeti tényezők és az ökoszisztémában bekövetkezett változások – például az oxigéncsökkenés, a hőmérséklet emelkedése vagy a szennyezés – miatt, amelyek az állomány állapotát tekintve magas (a halászati mortalitásnál háromszor nagyobb) természetes mortalitást és túlzott mértékű halászati mortalitást eredményeznek. A Balti-tenger keleti részén elő, kereskedelmi méretű közönséges tőkehal biomasszája jelenleg az 1950-es évek óta megfigyelt legalacsonyabb szinten van. Ezenkívül az ICES becslése szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal szaporodóképes állományának biomasszája középtávon (2024-ig) a halászat teljes beszüntetése esetén sem fogja elérni a fenntarthatósági referenciaértéket, és ezért teljes halászati tilalmat javasolt az állományra vonatkozó, 2020. évre szóló szakvéleményében. |
| --- | --- |

(4)

A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal (Gadus morhua) egyre romló állapota ennek a helyzetnek tudható be. Az ICES álláspontja szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalállományt fenntarthatatlanul alacsony biomassza jellemzi, mégpedig a lassuló állománypótlódás, a prédafajok állományainak alacsony szintű rendelkezésre állása, környezeti tényezők és az ökoszisztémában bekövetkezett változások – például az oxigéncsökkenés, a hőmérséklet emelkedése vagy a szennyezés – miatt, amelyek az állomány állapotát tekintve magas (a halászati mortalitásnál háromszor nagyobb) természetes mortalitást és túlzott mértékű halászati mortalitást eredményeznek. A Balti-tenger keleti részén elő, kereskedelmi méretű közönséges tőkehal biomasszája jelenleg az 1950-es évek óta megfigyelt legalacsonyabb szinten van. Ezenkívül az ICES becslése szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal szaporodóképes állományának biomasszája középtávon (2024-ig) a halászat teljes beszüntetése esetén sem fogja elérni a fenntarthatósági referenciaértéket, és ezért teljes halászati tilalmat javasolt az állományra vonatkozó, 2020. évre szóló szakvéleményében.

| (5) | A Balti-tengerre vonatkozó többéves terv előírja, hogy ha valamely állomány a tudományos szakvélemények szerint fenyegetettségnek van kitéve, korrekciós intézkedéseket kell hozni, amelyekbe beletartozik a halászati lehetőségek csökkentése és konkrét állományvédelmi intézkedések is, továbbá ezeket az intézkedéseket egyéb megfelelő intézkedésekkel kell kiegészíteni. A korrekciós intézkedések magukban foglalhatják az érintett állomány célzott halászatának felfüggesztését és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. Az intézkedéseket a helyzet jellegével, súlyosságával, időtartamával és ismétlődésével összhangban kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(5)

A Balti-tengerre vonatkozó többéves terv előírja, hogy ha valamely állomány a tudományos szakvélemények szerint fenyegetettségnek van kitéve, korrekciós intézkedéseket kell hozni, amelyekbe beletartozik a halászati lehetőségek csökkentése és konkrét állományvédelmi intézkedések is, továbbá ezeket az intézkedéseket egyéb megfelelő intézkedésekkel kell kiegészíteni. A korrekciós intézkedések magukban foglalhatják az érintett állomány célzott halászatának felfüggesztését és a halászati lehetőségek megfelelő csökkentését. Az intézkedéseket a helyzet jellegével, súlyosságával, időtartamával és ismétlődésével összhangban kell kiválasztani.

| (6) | A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal állományfelmérése alapján a Bizottság elfogadta az (EU) 2019/1248 végrehajtási rendeletet (6), amely az ICES 24, 25 és 26 alkörzetben 2019. december 31-ig tiltja az uniós halászhajók számára a közönséges tőkehal halászatát. A tilalom jelentős hatást gyakorolt a Balti-tenger térségének keleti részére, különösen a kisüzemi halászati ágazatra. A tilalom a Balti-tenger nyugati részén folytatott halászatra is hatással volt. |
| --- | --- |

(6)

A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal állományfelmérése alapján a Bizottság elfogadta az (EU) 2019/1248 végrehajtási rendeletet (6), amely az ICES 24, 25 és 26 alkörzetben 2019. december 31-ig tiltja az uniós halászhajók számára a közönséges tőkehal halászatát. A tilalom jelentős hatást gyakorolt a Balti-tenger térségének keleti részére, különösen a kisüzemi halászati ágazatra. A tilalom a Balti-tenger nyugati részén folytatott halászatra is hatással volt.

| (7) | Az (EU) 2019/1838 tanácsi rendelet (7) a 2020-as halászati lehetőségek szükséges és példa nélküli, a 2019. évihez képest 92 %-os csökkentését írja elő a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal tekintetében, valamint a teljes kifogható mennyiség (TAC) felhasználását kizárólag a járulékos fogásokra korlátozza. Ebből adódóan az érintett állomány célzott halászata nem engedélyezett. A tudományos vizsgálatok céljából végzett halászati műveletek megengedettek annak érdekében, hogy követni lehessen az állomány biomasszájának alakulását. Mivel az ICES 24 alkörzetben elsősorban a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal található meg, ebben az alkörzetben a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vonatkozó TAC felhasználása is a közönséges tőkehal járulékos fogásaira korlátozódik. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2019/1838 tanácsi rendelet (7) a 2020-as halászati lehetőségek szükséges és példa nélküli, a 2019. évihez képest 92 %-os csökkentését írja elő a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal tekintetében, valamint a teljes kifogható mennyiség (TAC) felhasználását kizárólag a járulékos fogásokra korlátozza. Ebből adódóan az érintett állomány célzott halászata nem engedélyezett. A tudományos vizsgálatok céljából végzett halászati műveletek megengedettek annak érdekében, hogy követni lehessen az állomány biomasszájának alakulását. Mivel az ICES 24 alkörzetben elsősorban a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal található meg, ebben az alkörzetben a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vonatkozó TAC felhasználása is a közönséges tőkehal járulékos fogásaira korlátozódik.

| (8) | A jelenleg a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal halászatától függő halászflottáknak nincs alternatív lehetőségük más állományokat halászni. A becslések szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal halászatának tilalma révén keletkező gazdasági veszteség ellentételezéséhez további mintegy 20 000 tonna, egyéb fajokat érintő fogásra lenne szükség. Az (EU) 2019/1838 rendelet azonban a 2020-as évre jelentős csökkentést ír elő más állományokra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében is, mindenekelőtt a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkelhalra (60 %-os csökkentés), valamint a Balti-tenger nyugati részén élő hering (Clupea harengus) nyugati állományára (65 %-os csökkentés) és botteni-öbölbeli állományára (27 %-os csökkentés) vonatkozóan. |
| --- | --- |

(8)

A jelenleg a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal halászatától függő halászflottáknak nincs alternatív lehetőségük más állományokat halászni. A becslések szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal halászatának tilalma révén keletkező gazdasági veszteség ellentételezéséhez további mintegy 20 000 tonna, egyéb fajokat érintő fogásra lenne szükség. Az (EU) 2019/1838 rendelet azonban a 2020-as évre jelentős csökkentést ír elő más állományokra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében is, mindenekelőtt a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkelhalra (60 %-os csökkentés), valamint a Balti-tenger nyugati részén élő hering (Clupea harengus) nyugati állományára (65 %-os csökkentés) és botteni-öbölbeli állományára (27 %-os csökkentés) vonatkozóan.

| (9) | Elemzések szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehaltól leginkább függő flottaszegmensek több mint 300 hajót foglalnak magukban, elsősorban vonóhálós és hálós halászhajókat Litvániában, Lettországban és Lengyelországban, és kisebb mértékben Dániában és Németországban. Ezek a flottaszegmensek komoly társadalmi-gazdasági jelentőséggel bírnak; Litvániában, Lettországban és Lengyelországban a nemzeti flotta teljes munkaidős egyenértékben kifejezett mintegy 20–50 %-át képviselik. A flottaszegmensek mindössze csekély hányada tűnik kellően reziliensnek ahhoz, hogy megbirkózzon egy rövid távú – de nem közép- vagy hosszú távú – halászati tilalommal. A hajók többségét vagy már jelenleg is érzékenyen érinti a kedvezőtlen – a tilalom révén tovább súlyosbodó – helyzet, vagy teljes mértékben meg fogja szüntetni a nyereségességüket. A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal kvótafelhasználása évek óta nem éri el a 60 %-ot, 2018-ban további csökkenést mutatva mindössze 40 % volt, ami 2019-ben még tovább csökkent; a kvótafelhasználás a 2019. július közepéig tartó időszakban – amikor a Bizottság szükséghelyzeti intézkedései életbe léptek – 19 % volt, ami jól szemlélteti az említett halászat terén jelentkező biológiai problémát. Tekintettel arra, hogy a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalállomány várhatóan még középtávon sem fog egészséges szintre helyreállni, az említett flottaszegmensek tartós strukturális egyensúlyhiányt fognak mutatni, ami a flották szerkezetátalakítását indokolja. |
| --- | --- |

(9)

Elemzések szerint a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehaltól leginkább függő flottaszegmensek több mint 300 hajót foglalnak magukban, elsősorban vonóhálós és hálós halászhajókat Litvániában, Lettországban és Lengyelországban, és kisebb mértékben Dániában és Németországban. Ezek a flottaszegmensek komoly társadalmi-gazdasági jelentőséggel bírnak; Litvániában, Lettországban és Lengyelországban a nemzeti flotta teljes munkaidős egyenértékben kifejezett mintegy 20–50 %-át képviselik. A flottaszegmensek mindössze csekély hányada tűnik kellően reziliensnek ahhoz, hogy megbirkózzon egy rövid távú – de nem közép- vagy hosszú távú – halászati tilalommal. A hajók többségét vagy már jelenleg is érzékenyen érinti a kedvezőtlen – a tilalom révén tovább súlyosbodó – helyzet, vagy teljes mértékben meg fogja szüntetni a nyereségességüket. A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal kvótafelhasználása évek óta nem éri el a 60 %-ot, 2018-ban további csökkenést mutatva mindössze 40 % volt, ami 2019-ben még tovább csökkent; a kvótafelhasználás a 2019. július közepéig tartó időszakban – amikor a Bizottság szükséghelyzeti intézkedései életbe léptek – 19 % volt, ami jól szemlélteti az említett halászat terén jelentkező biológiai problémát. Tekintettel arra, hogy a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalállomány várhatóan még középtávon sem fog egészséges szintre helyreállni, az említett flottaszegmensek tartós strukturális egyensúlyhiányt fognak mutatni, ami a flották szerkezetátalakítását indokolja.

| (10) | A flották szerkezetátalakítását az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kell végrehajtani, amely előírja a tagállamok részére, hogy idővel – a tendenciák figyelembevétele mellett és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján – hozzanak intézkedéseket a flottáik halászati kapacitásának a halászati lehetőségeikhez való igazítása érdekében, azzal céllal, hogy azok között állandó és tartós egyensúlyt alakítsanak ki. E célkitűzés elérése érdekében a tagállamoknak minden év május 31-ig jelentést kell küldeniük a Bizottságnak, amelyben értékelik a flottáik halászati kapacitása és a halászati lehetőségeik közötti egyensúlyt. Amennyiben az értékelés egyértelműen azt mutatja, hogy a halászati kapacitás nem áll ténylegesen egyensúlyban a halászati lehetőségekkel, az érintett tagállamnak cselekvési tervet kell készítenie az azonosított strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensekre vonatkozóan, és ezt bele kell foglalnia a jelentésébe. |
| --- | --- |

(10)

A flották szerkezetátalakítását az 1380/2013/EU rendeletnek megfelelően kell végrehajtani, amely előírja a tagállamok részére, hogy idővel – a tendenciák figyelembevétele mellett és a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján – hozzanak intézkedéseket a flottáik halászati kapacitásának a halászati lehetőségeikhez való igazítása érdekében, azzal céllal, hogy azok között állandó és tartós egyensúlyt alakítsanak ki. E célkitűzés elérése érdekében a tagállamoknak minden év május 31-ig jelentést kell küldeniük a Bizottságnak, amelyben értékelik a flottáik halászati kapacitása és a halászati lehetőségeik közötti egyensúlyt. Amennyiben az értékelés egyértelműen azt mutatja, hogy a halászati kapacitás nem áll ténylegesen egyensúlyban a halászati lehetőségekkel, az érintett tagállamnak cselekvési tervet kell készítenie az azonosított strukturális többletkapacitással rendelkező flottaszegmensekre vonatkozóan, és ezt bele kell foglalnia a jelentésébe.

| (11) | A Tanács által 2019. október 15-én a 2020. évi balti-tengeri fogási korlátokról elért politikai megállapodásban az érintett tagállamok kijelentették, hogy amennyiben a halászat visszaesése nyomán jelentkező hátrányos társadalmi-gazdasági következmények kezelése érdekében csökkenteniük kell a flotta halászati kapacitását, az 1380/2013/EU rendelettel összhangban cselekvési tervet nyújtanak be a Bizottsághoz. Az érintett tagállamok 2019. október 17-én azt is megállapították, hogy a flotta halászati kapacitásának szükséges csökkentése érdekében fontos elkerülniük a további halászati kapacitásba való beruházásokhoz nyújtott állami támogatást. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ilyen cselekvési terv bevezetése vagy módosítása érdekében bármikor megküldjék a Bizottságnak a halászati kapacitásról és a halászati lehetőségekről szóló éves jelentéseiket, illetve az említett jelentések módosításait. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács által 2019. október 15-én a 2020. évi balti-tengeri fogási korlátokról elért politikai megállapodásban az érintett tagállamok kijelentették, hogy amennyiben a halászat visszaesése nyomán jelentkező hátrányos társadalmi-gazdasági következmények kezelése érdekében csökkenteniük kell a flotta halászati kapacitását, az 1380/2013/EU rendelettel összhangban cselekvési tervet nyújtanak be a Bizottsághoz. Az érintett tagállamok 2019. október 17-én azt is megállapították, hogy a flotta halászati kapacitásának szükséges csökkentése érdekében fontos elkerülniük a további halászati kapacitásba való beruházásokhoz nyújtott állami támogatást. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy ilyen cselekvési terv bevezetése vagy módosítása érdekében bármikor megküldjék a Bizottságnak a halászati kapacitásról és a halászati lehetőségekről szóló éves jelentéseiket, illetve az említett jelentések módosításait.

| (12) | Azon tagállamok halászati kapacitási szintje, amelyek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalat, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalat vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringet (a továbbiakban: a három érintett állomány) halászó flottaszegmensek halászati tevékenységeinek végleges beszüntetését célzó intézkedéseket hajtanak végre, nem haladhatja meg a három érintett állomány tekintetében halászati lehetőségekkel rendelkező hajóknak a 2015 és 2019 közötti időszakban mért átlagos halászati kapacitási szintjét. Ha a hajókat állami támogatással vonják ki a flottából a három érintett állomány helyreállításának céljával, akkor ezeket a halászati kapacitási szinteket csökkenteni kell. E tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy más flottaszegmensekből ne kerülhessenek át hajók a három érintett állomány bármelyikére halászó flottaszegmensekbe, és ennek érdekében nem allokálhatnak újra halászati kapacitást e hajócsoportoknak a flottából való kivonás időpontját követően öt évig vagy – ha ez következik be korábban – mindaddig, amíg az érintett állomány biomasszája három éven keresztül folyamatosan meg nem haladja az MFH Btrigger értéket. Annak biztosítása érdekében, hogy a halászati kapacitási szinteket ne lépjék át, a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az eredeti halászati kapacitási szintjükről és az abban bekövetkező bármely változásról. |
| --- | --- |

(12)

Azon tagállamok halászati kapacitási szintje, amelyek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalat, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalat vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringet (a továbbiakban: a három érintett állomány) halászó flottaszegmensek halászati tevékenységeinek végleges beszüntetését célzó intézkedéseket hajtanak végre, nem haladhatja meg a három érintett állomány tekintetében halászati lehetőségekkel rendelkező hajóknak a 2015 és 2019 közötti időszakban mért átlagos halászati kapacitási szintjét. Ha a hajókat állami támogatással vonják ki a flottából a három érintett állomány helyreállításának céljával, akkor ezeket a halászati kapacitási szinteket csökkenteni kell. E tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy más flottaszegmensekből ne kerülhessenek át hajók a három érintett állomány bármelyikére halászó flottaszegmensekbe, és ennek érdekében nem allokálhatnak újra halászati kapacitást e hajócsoportoknak a flottából való kivonás időpontját követően öt évig vagy – ha ez következik be korábban – mindaddig, amíg az érintett állomány biomasszája három éven keresztül folyamatosan meg nem haladja az MFH Btrigger értéket. Annak biztosítása érdekében, hogy a halászati kapacitási szinteket ne lépjék át, a tagállamoknak tájékoztatniuk kell a Bizottságot az eredeti halászati kapacitási szintjükről és az abban bekövetkező bármely változásról.

| (13) | A három érintett állomány súlyos állapotát figyelembe véve a tagállamoknak fokozniuk kell azon hajók megfigyelését és ellenőrzését, amelyek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal járulékos fogásaira vonatkozó kvótával, illetve a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkeznek. A Balti-tenger keleti részén és a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehal esetében továbbá 250 kilogrammra kell csökkenteni azt a mennyiségi küszöbértéket, amelyet átlépve a halászhajóknak a kirakodásról előzetes értesítést kell küldeniük és a fogásaikat egy meghatározott helyen kell kirakodniuk. |
| --- | --- |

(13)

A három érintett állomány súlyos állapotát figyelembe véve a tagállamoknak fokozniuk kell azon hajók megfigyelését és ellenőrzését, amelyek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal járulékos fogásaira vonatkozó kvótával, illetve a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkeznek. A Balti-tenger keleti részén és a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehal esetében továbbá 250 kilogrammra kell csökkenteni azt a mennyiségi küszöbértéket, amelyet átlépve a halászhajóknak a kirakodásról előzetes értesítést kell küldeniük és a fogásaikat egy meghatározott helyen kell kirakodniuk.

| (14) | Az (EU) 2016/1139 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2016/1139 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (15) | Az ICES elemző értékelést adott ki a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalállományról, de a szükséges adatok hiányában nem tudott sem halászati mortalitási tartományokat, sem különböző referenciapontokat rendelkezésre bocsátani. Az adatgyűjtést tehát javítani kell. |
| --- | --- |

(15)

Az ICES elemző értékelést adott ki a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalállományról, de a szükséges adatok hiányában nem tudott sem halászati mortalitási tartományokat, sem különböző referenciapontokat rendelkezésre bocsátani. Az adatgyűjtést tehát javítani kell.

| (16) | Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) 2017. december 31-ig lehetővé tette a halászati tevékenységek végleges beszüntetését mint az azonosított strukturális többletkapacitások csökkentésének eszközét. Ha a tagállamok strukturális egyensúlyhiányt állapítottak meg, az 1380/2013/EU rendelet értelmében ennek eredményeként kidolgozott cselekvési terv lehetővé tette számukra, hogy a cselekvési terv célkitűzéseinek teljesítése érdekében éljenek a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének lehetőségével. |
| --- | --- |

(16)

Az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) által létrehozott Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) 2017. december 31-ig lehetővé tette a halászati tevékenységek végleges beszüntetését mint az azonosított strukturális többletkapacitások csökkentésének eszközét. Ha a tagállamok strukturális egyensúlyhiányt állapítottak meg, az 1380/2013/EU rendelet értelmében ennek eredményeként kidolgozott cselekvési terv lehetővé tette számukra, hogy a cselekvési terv célkitűzéseinek teljesítése érdekében éljenek a halászati tevékenységek végleges beszüntetésének lehetőségével.

| (17) | A Balti-tenger tartósan negatív környezeti helyzete és abból adódóan a halászati lehetőségek nagymértékű beszűkülése által a halászati tevékenységet végző közösségek és vállalkozások számára okozott súlyosan káros társadalmi-gazdasági következmények enyhítése érdekében, illetve tekintettel a Balti-tengerre vonatkozó többéves tervben előírt konkrét intézkedésekre, a halászati tevékenységeknek a halászhajók leselejtezésével történő végleges beszüntetéséhez állami segítséget kell biztosítani, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy teljesítsék az 1380/2013/EU rendelet szerinti cselekvési terveik célkitűzéseit és csökkentsék az érintett flottaszegmensekben azonosított strukturális egyensúlyhiányt. Ezért az 508/2014/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy ismételten támogatást lehessen bevezetni az érintett flottaszegmensek tevékenységének végleges beszüntetéséhez. |
| --- | --- |

(17)

A Balti-tenger tartósan negatív környezeti helyzete és abból adódóan a halászati lehetőségek nagymértékű beszűkülése által a halászati tevékenységet végző közösségek és vállalkozások számára okozott súlyosan káros társadalmi-gazdasági következmények enyhítése érdekében, illetve tekintettel a Balti-tengerre vonatkozó többéves tervben előírt konkrét intézkedésekre, a halászati tevékenységeknek a halászhajók leselejtezésével történő végleges beszüntetéséhez állami segítséget kell biztosítani, ami lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy teljesítsék az 1380/2013/EU rendelet szerinti cselekvési terveik célkitűzéseit és csökkentsék az érintett flottaszegmensekben azonosított strukturális egyensúlyhiányt. Ezért az 508/2014/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy ismételten támogatást lehessen bevezetni az érintett flottaszegmensek tevékenységének végleges beszüntetéséhez.

| (18) | A balti-tengeri flottaszerkezet kiigazítása és a Balti-tengerre vonatkozó többéves tervben rögzített állományvédelmi célkitűzések közötti összhang biztosítása érdekében a halászati tevékenységeknek az érintett flottaszegmensekhez tartozó halászhajók leselejtezésével történő végleges beszüntetéséhez nyújtott támogatáshoz szigorúan feltételül kell szabni az 1380/2013/EU rendeletnek, valamint az érintett flottaszegmensek halászati kapacitásának konkrét felső határainak való megfelelést. |
| --- | --- |

(18)

A balti-tengeri flottaszerkezet kiigazítása és a Balti-tengerre vonatkozó többéves tervben rögzített állományvédelmi célkitűzések közötti összhang biztosítása érdekében a halászati tevékenységeknek az érintett flottaszegmensekhez tartozó halászhajók leselejtezésével történő végleges beszüntetéséhez nyújtott támogatáshoz szigorúan feltételül kell szabni az 1380/2013/EU rendeletnek, valamint az érintett flottaszegmensek halászati kapacitásának konkrét felső határainak való megfelelést.

| (19) | Figyelembe véve a Balti-tenger instabil ökoszisztémáját, a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtott támogatás nem adható halászhajók kereskedelmi célú halászattól eltérő célú – például rekreációs célú halászatra való – utólagos átalakítására, mivel az káros hatással lehet az ökoszisztémára. Támogatás ezért csak halászhajók leselejtezésére nyújtható. |
| --- | --- |

(19)

Figyelembe véve a Balti-tenger instabil ökoszisztémáját, a halászati tevékenységek végleges beszüntetéséhez nyújtott támogatás nem adható halászhajók kereskedelmi célú halászattól eltérő célú – például rekreációs célú halászatra való – utólagos átalakítására, mivel az káros hatással lehet az ökoszisztémára. Támogatás ezért csak halászhajók leselejtezésére nyújtható.

| (20) | Az 1380/2013/EU rendelet előírja, hogy a flottából állami támogatással kivont halászhajók halászati kapacitása nem helyettesíthető. Ezenfelül az említett rendelet értelmében az új halászati kapacitásnak a flottába állami támogatás nélkül való belépését legalább ugyanolyan nagyságú halászati kapacitás állami támogatás nélküli korábbi kivonásával kell kompenzálni. |
| --- | --- |

(20)

Az 1380/2013/EU rendelet előírja, hogy a flottából állami támogatással kivont halászhajók halászati kapacitása nem helyettesíthető. Ezenfelül az említett rendelet értelmében az új halászati kapacitásnak a flottába állami támogatás nélkül való belépését legalább ugyanolyan nagyságú halászati kapacitás állami támogatás nélküli korábbi kivonásával kell kompenzálni.

| (21) | mivel az 508/2014/EU rendelet szerinti támogatás 2023 végéig nyújtható, az operatív programok végrehajtásáról szóló utolsó éves jelentést 2024. május 31-ig kell benyújtani. Az 508/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(21)

mivel az 508/2014/EU rendelet szerinti támogatás 2023 végéig nyújtható, az operatív programok végrehajtásáról szóló utolsó éves jelentést 2024. május 31-ig kell benyújtani. Az 508/2014/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (22) | Tekintettel a három érintett állománytól jelentős mértékben függő uniós halászhajók rossz gazdasági helyzetére, továbbá e hajók halászati tevékenységének 2020-ban történő végleges beszüntetéséhez nyújtandó ETHA-támogatás rendelkezésre bocsátásának szükségességére, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon sürgősséggel hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(22)

Tekintettel a három érintett állománytól jelentős mértékben függő uniós halászhajók rossz gazdasági helyzetére, továbbá e hajók halászati tevékenységének 2020-ban történő végleges beszüntetéséhez nyújtandó ETHA-támogatás rendelkezésre bocsátásának szükségességére, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon sürgősséggel hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2016/1139 rendelet módosításai

Az (EU) 2016/1139 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Ez a rendelet továbbá részletes szabályokat állapít meg a kirakodási kötelezettségnek a Balti-tenger uniós vizeiben a lazac (Salmo salar) tekintetében történő teljesítésére vonatkozóan az ICES 22–32 alkörzetben.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Ez a rendelet továbbá részletes szabályokat állapít meg a kirakodási kötelezettségnek a Balti-tenger uniós vizeiben a lazac (Salmo salar) tekintetében történő teljesítésére vonatkozóan az ICES 22–32 alkörzetben.”

| 2. | A 7. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A lazac tekintetében azonban a Bizottságnak az első albekezdés alapján adott felhatalmazás az említett albekezdés a) pontjában említett intézkedésekre korlátozódik.” |
| --- | --- |

2.

A 7. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A lazac tekintetében azonban a Bizottságnak az első albekezdés alapján adott felhatalmazás az említett albekezdés a) pontjában említett intézkedésekre korlátozódik.”

| 3. | A rendelet a következő fejezettel egészül ki:

  „VIA. FEJEZET

  HALÁSZATI KAPACITÁS CSÖKKENTÉSE


  8a. cikk
  Halászati kapacitás csökkentése a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehal és a Balti-tenger nyugati részén élő hering tekintetében

  (1)   Azok a tagállamok, amelyek az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésével összhangban cselekvési tervet fogadtak el a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre (a továbbiakban: a három érintett állomány) halászó hajókat is magukban foglaló flottaszegmensekre vonatkozóan, az 508/2014/EU rendelet 34. cikkének megfelelően a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedéseket hajthatnak végre.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedésekhez csak akkor nyújtható támogatás, ha az (1) bekezdésben említetti cselekvési terv konkrét halászati kapacitáscsökkentési célokat határoz meg a három érintett állomány közül egy vagy több tekintetében halászati lehetőségekkel rendelkező halászhajókra vonatkozóan.


  (3)   A tagállamok a cselekvési tervük bevezetése vagy módosítása érdekében bármikor elküldhetik vagy módosíthatják az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentésüket.


  (4)   Az e cikk (1) bekezdésében említettek szerinti végleges beszüntetési intézkedéseket végrehajtó tagállamok halászati kapacitásának felső határát az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (6) bekezdésével és az 508/2014/EU rendelet 34. cikkének (5) bekezdésével összhangban csökkenteni kell a flottából állami támogatással kivont halászhajók halászati kapacitásának megfelelő mennyiséggel.


  (5)   A tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban benyújtott jelentésükben közlik a Bizottsággal a tagállamok halászati kapacitásának felső határaiban bekövetkezett csökkenést.


  (6)   Az (1) bekezdésében említettek szerinti végleges beszüntetési intézkedéseket végrehajtó tagállamok közlik a Bizottsággal a három érintett állomány valamelyikére vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkező összes halászhajó teljes halászati kapacitásának 2015–2019-es évekre vetített éves átlagát. A tagállamok ezenfelül közlik a Bizottsággal a három érintett állomány valamelyikére vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkező, a flottából kivont halászhajók halászati kapacitásának teljes mennyiségét.


  (7)   Az (1) bekezdésében említettek szerinti végleges beszüntetési intézkedéseket végrehajtó tagállamok gondoskodnak arról, hogy a három érintett állomány valamelyikére vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkező halászhajók halászati kapacitása ne haladja meg a Bizottsággal a (6) bekezdésnek megfelelően közölt éves halászati kapacitásátlag értékét, és e célból e hajócsoportok bármelyikének a részére a flottából való kivonás időpontját követően öt évig, illetve mindaddig, amíg az érintett állomány biomasszája három éven keresztül folyamatosan meg nem haladja az MFH Btrigger értéket – attól függően, hogy melyik következik be hamarabb – nem osztanak ki újra halászati kapacitást.” |
| --- | --- |

3.

A rendelet a következő fejezettel egészül ki:

„VIA. FEJEZET

HALÁSZATI KAPACITÁS CSÖKKENTÉSE

HALÁSZATI KAPACITÁS CSÖKKENTÉSE

8a. cikk

Halászati kapacitás csökkentése a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehal és a Balti-tenger nyugati részén élő hering tekintetében

(1)   Azok a tagállamok, amelyek az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (4) bekezdésével összhangban cselekvési tervet fogadtak el a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre (a továbbiakban: a három érintett állomány) halászó hajókat is magukban foglaló flottaszegmensekre vonatkozóan, az 508/2014/EU rendelet 34. cikkének megfelelően a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedéseket hajthatnak végre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedésekhez csak akkor nyújtható támogatás, ha az (1) bekezdésben említetti cselekvési terv konkrét halászati kapacitáscsökkentési célokat határoz meg a három érintett állomány közül egy vagy több tekintetében halászati lehetőségekkel rendelkező halászhajókra vonatkozóan.

(3)   A tagállamok a cselekvési tervük bevezetése vagy módosítása érdekében bármikor elküldhetik vagy módosíthatják az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett éves jelentésüket.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésében említettek szerinti végleges beszüntetési intézkedéseket végrehajtó tagállamok halászati kapacitásának felső határát az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (6) bekezdésével és az 508/2014/EU rendelet 34. cikkének (5) bekezdésével összhangban csökkenteni kell a flottából állami támogatással kivont halászhajók halászati kapacitásának megfelelő mennyiséggel.

(5)   A tagállamok az 1380/2013/EU rendelet 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban benyújtott jelentésükben közlik a Bizottsággal a tagállamok halászati kapacitásának felső határaiban bekövetkezett csökkenést.

(6)   Az (1) bekezdésében említettek szerinti végleges beszüntetési intézkedéseket végrehajtó tagállamok közlik a Bizottsággal a három érintett állomány valamelyikére vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkező összes halászhajó teljes halászati kapacitásának 2015–2019-es évekre vetített éves átlagát. A tagállamok ezenfelül közlik a Bizottsággal a három érintett állomány valamelyikére vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkező, a flottából kivont halászhajók halászati kapacitásának teljes mennyiségét.

(7)   Az (1) bekezdésében említettek szerinti végleges beszüntetési intézkedéseket végrehajtó tagállamok gondoskodnak arról, hogy a három érintett állomány valamelyikére vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkező halászhajók halászati kapacitása ne haladja meg a Bizottsággal a (6) bekezdésnek megfelelően közölt éves halászati kapacitásátlag értékét, és e célból e hajócsoportok bármelyikének a részére a flottából való kivonás időpontját követően öt évig, illetve mindaddig, amíg az érintett állomány biomasszája három éven keresztül folyamatosan meg nem haladja az MFH Btrigger értéket – attól függően, hogy melyik következik be hamarabb – nem osztanak ki újra halászati kapacitást.”

| 4. | A 11. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, az említett cikkben megállapított előzetes értesítési kötelezettség az olyan, legalább nyolc méter teljes hosszúságú uniós halászhajók parancsnokaira vonatkozik, amelyek legalább 250 kilogramm tőkehalat vagy két tonna, nyílt vízi állományból származó halat tartanak a fedélzeten.” |
| --- | --- |

4.

A 11. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésétől eltérve, az említett cikkben megállapított előzetes értesítési kötelezettség az olyan, legalább nyolc méter teljes hosszúságú uniós halászhajók parancsnokaira vonatkozik, amelyek legalább 250 kilogramm tőkehalat vagy két tonna, nyílt vízi állományból származó halat tartanak a fedélzeten.”

| 5. | A 14. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | 250 kilogramm közönséges tőkehal;” |
| --- | --- | --- |

5.

A 14. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

250 kilogramm közönséges tőkehal;”

| 6. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „14a. cikk
  A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehal és a Balti-tenger nyugati részén élő hering fogásainak ellenőrzése
  A tagállamok fokozzák azon hajók megfigyelését és ellenőrzését, amelyek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal járulékos fogásaira vonatkozó kvótával, illetve a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkeznek.” |
| --- | --- |

6.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„14a. cikk

A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehal és a Balti-tenger nyugati részén élő hering fogásainak ellenőrzése

A tagállamok fokozzák azon hajók megfigyelését és ellenőrzését, amelyek a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal járulékos fogásaira vonatkozó kvótával, illetve a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre vonatkozó halászati lehetőségekkel rendelkeznek.”

2. cikk

Az 508/2014/EU rendelet módosításai

Az 508/2014/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

  „A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal esetében azonban az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint az e bekezdés első albekezdése a) és b) pontjában említett két naptári év a 2017. és a 2018. év.

  (*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).”;" |
| --- | --- | --- |

1.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal esetében azonban az (EU) 2016/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említettek szerint az e bekezdés első albekezdése a) és b) pontjában említett két naptári év a 2017. és a 2018. év.

*1

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).”;"

*1

| b) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az e cikk szerinti támogatást 2017. december 31-ig lehet nyújtani, kivéve, ha a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedések elfogadására az alábbi többéves tervek célkitűzéseinek teljesítése érdekében kerül sor:






  a) | a Földközi-tenger nyugati térségében élő tengerfenéki állományok védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó, az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) létrehozott többéves terv; |
| --- | --- | --- |

b)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az e cikk szerinti támogatást 2017. december 31-ig lehet nyújtani, kivéve, ha a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedések elfogadására az alábbi többéves tervek célkitűzéseinek teljesítése érdekében kerül sor:

a)

a Földközi-tenger nyugati térségében élő tengerfenéki állományok védelmére és fenntartható kiaknázására vonatkozó, az (EU) 2019/1022 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (*2) létrehozott többéves terv;

| b) | a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó, az (EU) 2016/1139 rendelettel létrehozott többéves terv, a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre halászó hajók tekintetében, az (EU) 2016/1139 rendelet 8a. cikkében foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó, az (EU) 2016/1139 rendelettel létrehozott többéves terv, a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehalra, a Balti-tenger nyugati részén élő közönséges tőkehalra vagy a Balti-tenger nyugati részén élő heringre halászó hajók tekintetében, az (EU) 2016/1139 rendelet 8a. cikkében foglaltaknak megfelelően.

(*2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1022 rendelete (2019. június 20.) a tengerfenéken élő állományoknak a Földközi-tenger nyugati térségében folytatott halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról és az 508/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 172., 2019.6.26., 1. o.).”;"

*2

| c) | a (4a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4a)   Az (EU) 2019/1022 rendelet célkitűzéseinek teljesítése érdekében elfogadott, a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 2019. július 16-tól kezdve támogathatók az ETHA keretében.
  Az (EU) 2016/1139 rendeletben és különösen annak 8a. cikkében foglalt célkitűzések teljesítése érdekében elfogadott, a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 2020. december 1-jétől kezdve támogathatók az ETHA keretében.”; |
| --- | --- |

c)

a (4a) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4a)   Az (EU) 2019/1022 rendelet célkitűzéseinek teljesítése érdekében elfogadott, a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 2019. július 16-tól kezdve támogathatók az ETHA keretében.

Az (EU) 2016/1139 rendeletben és különösen annak 8a. cikkében foglalt célkitűzések teljesítése érdekében elfogadott, a halászati tevékenységek végleges beszüntetésére irányuló intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 2020. december 1-jétől kezdve támogathatók az ETHA keretében.”;

| d) | a (6) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   Az (1) bekezdéstől eltérve leselejtezés nélkül is nyújtható támogatás a halászati tevékenység végleges beszüntetéséhez abban az esetben, ha a hajókat a kereskedelmi halászaton kívüli egyéb tevékenység végzése céljából átalakítják. Ez az eltérés nem alkalmazandó a (4) bekezdés b) pontja szerint nyújtott támogatásokra.” |
| --- | --- |

d)

a (6) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   Az (1) bekezdéstől eltérve leselejtezés nélkül is nyújtható támogatás a halászati tevékenység végleges beszüntetéséhez abban az esetben, ha a hajókat a kereskedelmi halászaton kívüli egyéb tevékenység végzése céljából átalakítják. Ez az eltérés nem alkalmazandó a (4) bekezdés b) pontja szerint nyújtott támogatásokra.”

| 2. | A 114. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok 2016. május 31-ig, majd 2024-gyel bezárólag minden ezt követő év május 31-ig a megelőző naptári évre vonatkozó éves jelentést terjesztenek a Bizottság elé az operatív program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentésnek a 2014. és 2015. naptári évekre kell vonatkoznia.” |
| --- | --- |

2.

A 114. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok 2016. május 31-ig, majd 2024-gyel bezárólag minden ezt követő év május 31-ig a megelőző naptári évre vonatkozó éves jelentést terjesztenek a Bizottság elé az operatív program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó jelentésnek a 2014. és 2015. naptári évekre kell vonatkoznia.”

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL C 106., 2020.3.31., 10. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2020. november 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), és a Tanács 2020. november 18-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1139 rendelete (2016. július 6.) a közönséges tőkehal, a hering és a spratt balti-tengeri állományaira és a halászatukra vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2187/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról és az 1098/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 191., 2016.7.15., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2019/1248 végrehajtási rendelete (2019. július 22.) a Balti-tenger keleti részén élő közönséges tőkehal (Gadus morhua) védelmét súlyosan fenyegető veszély enyhítését célzó intézkedések megállapításáról (HL L 195., 2019.7.23., 2. o.).

6

Gadus morhua

(7)  A Tanács (EU) 2019/1838 rendelete (2019. október 30.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2020. évre történő meghatározásáról, valamint az (EU) 2019/124 rendeletnek az egyéb vizekre vonatkozó egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról (HL L 281., 2019.10.31., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 149., 2014.5.20., 1. o.).

8

---

HATÁROZATOK

| 2020.11.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 400/7

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2020/1782 HATÁROZATA

(2020. november 25.)

az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről szóló 573/2014/EU határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 149. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 573/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) létrehozza az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatát (a továbbiakban: a hálózat) a 2014. június 17-től 2020. december 31-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(1)

Az 573/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (3) létrehozza az állami foglalkoztatási szolgálatok európai hálózatát (a továbbiakban: a hálózat) a 2014. június 17-től 2020. december 31-ig tartó időszakra.

| (2) | E hálózat célja az, hogy modernizálja és megerősítse az állami foglalkoztatási szolgálatokat (ÁFSZ-ek) kapacitásuk, szolgáltatásaik minősége, eredményességük és hatékonyságuk fokozása érdekében. Ezt egy olyan platform biztosításával érné el, amely lehetővé teszi az ÁFSZ-ek teljesítményének uniós szintű összehasonlítását, a legjobb gyakorlatok azonosítását és egy kölcsönös tanulásra irányuló rendszer létrehozását a tisztességes munkához, valamint az inkluzív és fenntartható munkahelyekhez történő hozzájárulás érdekében. E hálózat célja továbbá, hogy több lehetőséget biztosítson az ÁFSZ-eknek ahhoz, hogy innovatív, jövőorientált és tényeken alapuló szakpolitikákat dolgozzanak ki, összhangban a releváns uniós szakpolitikai kezdeményezésekkel, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott gazdasági, szociális és foglalkoztatási célkitűzésekkel. |
| --- | --- |

(2)

E hálózat célja az, hogy modernizálja és megerősítse az állami foglalkoztatási szolgálatokat (ÁFSZ-ek) kapacitásuk, szolgáltatásaik minősége, eredményességük és hatékonyságuk fokozása érdekében. Ezt egy olyan platform biztosításával érné el, amely lehetővé teszi az ÁFSZ-ek teljesítményének uniós szintű összehasonlítását, a legjobb gyakorlatok azonosítását és egy kölcsönös tanulásra irányuló rendszer létrehozását a tisztességes munkához, valamint az inkluzív és fenntartható munkahelyekhez történő hozzájárulás érdekében. E hálózat célja továbbá, hogy több lehetőséget biztosítson az ÁFSZ-eknek ahhoz, hogy innovatív, jövőorientált és tényeken alapuló szakpolitikákat dolgozzanak ki, összhangban a releváns uniós szakpolitikai kezdeményezésekkel, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott gazdasági, szociális és foglalkoztatási célkitűzésekkel.

| (3) | A hálózat kulcsfontosságú szerepet játszott a tagállamok közötti további együttműködés ösztönzésében az ÁFSZ-ek feladatkörébe tartozó területeken, valamint az ÁFSZ-ek modernizálásához és megerősítéséhez történő hozzájárulásban. Az 573/2014/EU határozat végrehajtásának értékelése kimutatja, hogy a hálózatnak pozitív hatása volt, valamint a különböző tevékenységek és tapasztalatok alapján azonosítja a tanulságokat. Ezen túlmenően a hálózat növelte kapacitását, és innovatív, tényeken alapuló intézkedéseket dolgozott ki a foglalkoztatáspolitikák végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A hálózat kulcsfontosságú szerepet játszott a tagállamok közötti további együttműködés ösztönzésében az ÁFSZ-ek feladatkörébe tartozó területeken, valamint az ÁFSZ-ek modernizálásához és megerősítéséhez történő hozzájárulásban. Az 573/2014/EU határozat végrehajtásának értékelése kimutatja, hogy a hálózatnak pozitív hatása volt, valamint a különböző tevékenységek és tapasztalatok alapján azonosítja a tanulságokat. Ezen túlmenően a hálózat növelte kapacitását, és innovatív, tényeken alapuló intézkedéseket dolgozott ki a foglalkoztatáspolitikák végrehajtása érdekében.

| (4) | Az eddig elért eredmények kiaknázása és az ÁFSZ-ek közötti együttműködés további előmozdítása érdekében azt az időszakot, amelyre a hálózatot létrehozták, 2027. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(4)

Az eddig elért eredmények kiaknázása és az ÁFSZ-ek közötti együttműködés további előmozdítása érdekében azt az időszakot, amelyre a hálózatot létrehozták, 2027. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (5) | A hálózatnak erősítenie kell a tagjai közötti együttműködést, valamint közös kezdeményezéseket kell kidolgoznia az ÁFSZ-ek valamennyi működési területén az információk és legjobb gyakorlatok cseréje céljából, összehasonlító elemzések és tanácsadás nyújtása, valamint innovatív munkaközvetítési kezdeményezések előmozdítása révén. Ebben az összefüggésben és adott esetben figyelmet kell fordítani az ÁFSZ-ek közötti együttműködésre a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós szabályok hatálya alá tartozó személyek integrációjának és támogatásának megkönnyítése érdekében. A hálózat munkájának lehetővé kell tennie valamennyi ÁFSZ inkluzív, tényeken alapuló és teljesítményorientált összehasonlítását annak érdekében, hogy az ÁFSZ-ek tevékenységi területein meg lehessen határozni a legjobb gyakorlatokat, hozzájárulva a foglalkoztatási szolgáltatások saját hatáskörükön belüli jobb megtervezéséhez és nyújtásához. A hálózati kezdeményezéseknek javítaniuk kell az ÁFSZ-ek eredményességét, és hozzá kell járulniuk a közpénzek hatékonyabb felhasználásához. |
| --- | --- |

(5)

A hálózatnak erősítenie kell a tagjai közötti együttműködést, valamint közös kezdeményezéseket kell kidolgoznia az ÁFSZ-ek valamennyi működési területén az információk és legjobb gyakorlatok cseréje céljából, összehasonlító elemzések és tanácsadás nyújtása, valamint innovatív munkaközvetítési kezdeményezések előmozdítása révén. Ebben az összefüggésben és adott esetben figyelmet kell fordítani az ÁFSZ-ek közötti együttműködésre a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó uniós szabályok hatálya alá tartozó személyek integrációjának és támogatásának megkönnyítése érdekében. A hálózat munkájának lehetővé kell tennie valamennyi ÁFSZ inkluzív, tényeken alapuló és teljesítményorientált összehasonlítását annak érdekében, hogy az ÁFSZ-ek tevékenységi területein meg lehessen határozni a legjobb gyakorlatokat, hozzájárulva a foglalkoztatási szolgáltatások saját hatáskörükön belüli jobb megtervezéséhez és nyújtásához. A hálózati kezdeményezéseknek javítaniuk kell az ÁFSZ-ek eredményességét, és hozzá kell járulniuk a közpénzek hatékonyabb felhasználásához.

| (6) | A hálózatnak támogatnia kell a szociális jogok európai pillérének a végrehajtását, amelynek elvei között szerepel a foglalkoztatás aktív támogatásának biztosítása. Hozzá kell járulnia a zöld gazdaságra való, társadalmilag méltányos átálláshoz és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival kapcsolatos releváns elvek és célkitűzések végrehajtásához is az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedésnek és foglalkoztatásnak, valamint a tisztességes munka mindenki számára történő biztosításának fokozásával. |
| --- | --- |

(6)

A hálózatnak támogatnia kell a szociális jogok európai pillérének a végrehajtását, amelynek elvei között szerepel a foglalkoztatás aktív támogatásának biztosítása. Hozzá kell járulnia a zöld gazdaságra való, társadalmilag méltányos átálláshoz és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaival kapcsolatos releváns elvek és célkitűzések végrehajtásához is az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedésnek és foglalkoztatásnak, valamint a tisztességes munka mindenki számára történő biztosításának fokozásával.

| (7) | A hálózatnak továbbra is fokoznia és erősítenie kell a többi érintett munkaerőpiaci érdekelt féllel való rendszeres és strukturált együttműködését – beleértve különösen a foglalkoztatás, a szociálpolitika, a nemek közötti egyenlőség, az oktatás és a képzés területén működő uniós ügynökségekkel, valamint a szociális partnerekkel, a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén működő szolgáltatókkal, a veszélyeztetett csoportok érdekképviseleti szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal való együttműködést – a szinergiák előmozdítása, a legjobb gyakorlatok cseréje és adott esetben a konzisztens szakpolitikai keretek biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(7)

A hálózatnak továbbra is fokoznia és erősítenie kell a többi érintett munkaerőpiaci érdekelt féllel való rendszeres és strukturált együttműködését – beleértve különösen a foglalkoztatás, a szociálpolitika, a nemek közötti egyenlőség, az oktatás és a képzés területén működő uniós ügynökségekkel, valamint a szociális partnerekkel, a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén működő szolgáltatókkal, a veszélyeztetett csoportok érdekképviseleti szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal való együttműködést – a szinergiák előmozdítása, a legjobb gyakorlatok cseréje és adott esetben a konzisztens szakpolitikai keretek biztosítása érdekében.

| (8) | Az ÁFSZ-ek szerepét az álláskeresőknek és a vállalkozásoknak történő eredményesebb szolgáltatásnyújtás terén megfelelően támogatni kell nemzeti és adott esetben regionális szinten, elegendő emberi erőforrást és pénzügyi támogatást biztosítva a személyzet képzéséhez és felszereléséhez. A tagállamoknak az ÁFSZ-ek számára biztosítaniuk kell a szükséges forrásokat ahhoz, hogy sikeresen tudják kezelni a gazdaság digitalizációját, a változó munkavégzési módokat, beleértve a feltörekvő platformgazdaságokat, valamint a társadalmi és demográfiai változásokat is. |
| --- | --- |

(8)

Az ÁFSZ-ek szerepét az álláskeresőknek és a vállalkozásoknak történő eredményesebb szolgáltatásnyújtás terén megfelelően támogatni kell nemzeti és adott esetben regionális szinten, elegendő emberi erőforrást és pénzügyi támogatást biztosítva a személyzet képzéséhez és felszereléséhez. A tagállamoknak az ÁFSZ-ek számára biztosítaniuk kell a szükséges forrásokat ahhoz, hogy sikeresen tudják kezelni a gazdaság digitalizációját, a változó munkavégzési módokat, beleértve a feltörekvő platformgazdaságokat, valamint a társadalmi és demográfiai változásokat is.

| (9) | A hálózatnak nyújtott uniós pénzügyi támogatást a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel összhangban kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

(9)

A hálózatnak nyújtott uniós pénzügyi támogatást a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel összhangban kell rendelkezésre bocsátani.

| (10) | A hálózatot és kezdeményezéseit az Unió pénzügyi tervezésével összhangban és az Európai Parlament és a Tanács által meghatározott előirányzatokon belül kell finanszírozni. |
| --- | --- |

(10)

A hálózatot és kezdeményezéseit az Unió pénzügyi tervezésével összhangban és az Európai Parlament és a Tanács által meghatározott előirányzatokon belül kell finanszírozni.

| (11) | A hálózat által kidolgozott vagy a kölcsönös tanulási tevékenységek során azonosított és az egyes ÁFSZ-eken belül végrehajtott projektek céljára a tagállamoknak hozzá kell férniük a releváns uniós programokból történő finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

(11)

A hálózat által kidolgozott vagy a kölcsönös tanulási tevékenységek során azonosított és az egyes ÁFSZ-eken belül végrehajtott projektek céljára a tagállamoknak hozzá kell férniük a releváns uniós programokból történő finanszírozáshoz.

| (12) | A hálózat tevékenységei zökkenőmentes folytatásának biztosítása érdekében ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

A hálózat tevékenységei zökkenőmentes folytatásának biztosítása érdekében ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

| (13) | Az 573/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(13)

Az 573/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 573/2014/EU határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „Ez a határozat létrehozza az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) egész Unióra kiterjedő hálózatát (a továbbiakban: a hálózat) a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra. A hálózat a 4. cikkben megállapított kezdeményezéseket hajtja végre.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk első bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a határozat létrehozza az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) egész Unióra kiterjedő hálózatát (a továbbiakban: a hálózat) a 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig tartó időszakra. A hálózat a 4. cikkben megállapított kezdeményezéseket hajtja végre.”

| 2. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

  „E határozat célja a hálózat révén ösztönözni a tagállamok közötti együttműködést a foglalkoztatás terén az ÁFSZ-ek hatáskörébe tartozó területeken, az Unió foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásához való hozzájárulás érdekében. Ez segíteni fogja a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek megvalósítását, az európai zöld megállapodás célkitűzéseihez való hozzájárulást és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérésére való törekvést is, ezáltal támogatva a következőket:”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

a bevezető szövegrész helyébe a következő szöveg lép:

„E határozat célja a hálózat révén ösztönözni a tagállamok közötti együttműködést a foglalkoztatás terén az ÁFSZ-ek hatáskörébe tartozó területeken, az Unió foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásához való hozzájárulás érdekében. Ez segíteni fogja a szociális jogok európai pillérében foglalt elvek megvalósítását, az európai zöld megállapodás célkitűzéseihez való hozzájárulást és az ENSZ fenntartható fejlődési céljainak elérésére való törekvést is, ezáltal támogatva a következőket:”;

| b) | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | valamennyi veszélyeztetett, magas munkanélküliségi rátával rendelkező társadalmi csoport, különösen az idősebb munkavállalók és a nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok), valamint a fogyatékossággal élő személyek és a több okból megkülönböztetéssel szembesülő személyek;” |
| --- | --- | --- |

b)

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

valamennyi veszélyeztetett, magas munkanélküliségi rátával rendelkező társadalmi csoport, különösen az idősebb munkavállalók és a nem foglalkoztatott, oktatásban vagy képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok), valamint a fogyatékossággal élő személyek és a több okból megkülönböztetéssel szembesülő személyek;”

| c) | a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a munkaerőpiacok jobb működése és befogadó jellege; |
| --- | --- | --- |

c)

a c) és a d) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a munkaerőpiacok jobb működése és befogadó jellege;

| ca) | a nemek közötti esélyegyenlőség; |
| --- | --- |

ca)

a nemek közötti esélyegyenlőség;

| d) | a szakképzett munkaerő hiányának azonosítása és információk nyújtása a hiány mértékéről és helyéről, valamint az álláskeresők készségeinek a munkaadók igényeivel való jobb párosítása, többek között a szakképzési igények azonosítása, valamint az álláskeresők foglalkoztathatósága és a munkanélküliség megelőzése révén, például karrier-tanácsadáson és képzésen keresztül;”. |
| --- | --- |

d)

a szakképzett munkaerő hiányának azonosítása és információk nyújtása a hiány mértékéről és helyéről, valamint az álláskeresők készségeinek a munkaadók igényeivel való jobb párosítása, többek között a szakképzési igények azonosítása, valamint az álláskeresők foglalkoztathatósága és a munkanélküliség megelőzése révén, például karrier-tanácsadáson és képzésen keresztül;”.

| 3. | A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „i. | hozzájárulás a munkanélküliség csökkentéséhez valamennyi korcsoport, nemi csoport és veszélyeztetett csoport viszonylatában;” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„i.

hozzájárulás a munkanélküliség csökkentéséhez valamennyi korcsoport, nemi csoport és veszélyeztetett csoport viszonylatában;”

| b) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | hozzájárulás az ÁFSZ-ek korszerűsítéséhez és megerősítéséhez a legfontosabb területeken, tekintettel az Unió foglalkoztatás- és szociálpolitikáira, és figyelemmel a szociális jogok európai pillérére, az európai zöld megállapodásra és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, valamint a digitalizációval, a munka változó világával és a változó munkavégzési módokkal, továbbá a demográfiai változásokkal kapcsolatos kihívásokra;” |
| --- | --- | --- |

b)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

hozzájárulás az ÁFSZ-ek korszerűsítéséhez és megerősítéséhez a legfontosabb területeken, tekintettel az Unió foglalkoztatás- és szociálpolitikáira, és figyelemmel a szociális jogok európai pillérére, az európai zöld megállapodásra és az ENSZ fenntartható fejlődési céljaira, valamint a digitalizációval, a munka változó világával és a változó munkavégzési módokkal, továbbá a demográfiai változásokkal kapcsolatos kihívásokra;”

| c) | az f) és a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „f) | a hálózat munkamódszereit, elérendő eredményeit és az összehasonlító ismeretszerzés megvalósításával kapcsolatos részleteket, valamint a terjesztési és együttműködési stratégiákat ismertető éves munkaprogramjának elfogadása és végrehajtása; |
| --- | --- | --- |

c)

az f) és a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„f)

a hálózat munkamódszereit, elérendő eredményeit és az összehasonlító ismeretszerzés megvalósításával kapcsolatos részleteket, valamint a terjesztési és együttműködési stratégiákat ismertető éves munkaprogramjának elfogadása és végrehajtása;

| g) | a legjobb gyakorlatok népszerűsítése és megosztása a NEET-fiatalok azonosításával kapcsolatban, az annak biztosítását célzó kezdeményezések kidolgozásával kapcsolatban, hogy e fiatalok megszerezzék a munkaerőpiacra való belépéshez és a piacon maradáshoz szükséges készségeket, valamint a tartósan munkanélküli személyek és más veszélyeztetett csoportok munkaerőpiaci integrációjával kapcsolatban.” |
| --- | --- |

g)

a legjobb gyakorlatok népszerűsítése és megosztása a NEET-fiatalok azonosításával kapcsolatban, az annak biztosítását célzó kezdeményezések kidolgozásával kapcsolatban, hogy e fiatalok megszerezzék a munkaerőpiacra való belépéshez és a piacon maradáshoz szükséges készségeket, valamint a tartósan munkanélküli személyek és más veszélyeztetett csoportok munkaerőpiaci integrációjával kapcsolatban.”

| 4. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk
  Együttműködés
  A hálózat fejleszti az együttműködést az érintett munkaerőpiaci érdekelt felekkel, köztük más foglalkoztatási és szociális szolgáltatókkal és a szociális partnerekkel, valamint adott esetben a foglalkoztatás, a szociálpolitika, a nemek közötti egyenlőség és az oktatás és a képzés területén működő uniós ügynökségekkel, a munkanélküliek vagy más veszélyeztetett csoportok érdekképviseleti szervezeteivel, az egyenlőséggel foglalkozó szervekkel, a szakképzési szervezetekkel, a foglalkoztatás és a méltányos átállás területén működő nem kormányzati szervezetekkel, valamint a regionális és helyi hatóságokkal azáltal, hogy bevonja őket a hálózat releváns tevékenységeibe és üléseibe, valamint információ- és adatcserét folytat velük. A hálózat adott esetben megoszthatja a legjobb gyakorlatokat a harmadik országok érintett állami foglalkoztatási szolgálataival.” |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Együttműködés

A hálózat fejleszti az együttműködést az érintett munkaerőpiaci érdekelt felekkel, köztük más foglalkoztatási és szociális szolgáltatókkal és a szociális partnerekkel, valamint adott esetben a foglalkoztatás, a szociálpolitika, a nemek közötti egyenlőség és az oktatás és a képzés területén működő uniós ügynökségekkel, a munkanélküliek vagy más veszélyeztetett csoportok érdekképviseleti szervezeteivel, az egyenlőséggel foglalkozó szervekkel, a szakképzési szervezetekkel, a foglalkoztatás és a méltányos átállás területén működő nem kormányzati szervezetekkel, valamint a regionális és helyi hatóságokkal azáltal, hogy bevonja őket a hálózat releváns tevékenységeibe és üléseibe, valamint információ- és adatcserét folytat velük. A hálózat adott esetben megoszthatja a legjobb gyakorlatokat a harmadik országok érintett állami foglalkoztatási szolgálataival.”

| 5. | A 6. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(5)   Az Irányító Testület munkáját egy, a Bizottság által biztosított és a Bizottságon belül működő titkárság segíti. A titkárság az elnökkel és az alelnökökkel együttműködésben előkészíti az Irányító Testület üléseit, elkészíti a hálózat éves munkaprogramját és éves jelentését. A titkárság szorosan együttműködik az EMCO titkárságával a kezdeményezések koordinálása és az együttműködés fokozása érdekében a hálózat és az EMCO között.” |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk (5) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   Az Irányító Testület munkáját egy, a Bizottság által biztosított és a Bizottságon belül működő titkárság segíti. A titkárság az elnökkel és az alelnökökkel együttműködésben előkészíti az Irányító Testület üléseit, elkészíti a hálózat éves munkaprogramját és éves jelentését. A titkárság szorosan együttműködik az EMCO titkárságával a kezdeményezések koordinálása és az együttműködés fokozása érdekében a hálózat és az EMCO között.”

| 6. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk
  Pénzügyi támogatás
  Az e határozat végrehajtásához szükséges globális forrásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel összhangban kell rendelkezésre bocsátani, amelynek éves előirányzatait a pénzügyi keret korlátain belül az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell engedélyeznie.” |
| --- | --- |

6.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Pénzügyi támogatás

Az e határozat végrehajtásához szükséges globális forrásokat a 2021 és 2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi kerettel összhangban kell rendelkezésre bocsátani, amelynek éves előirányzatait a pénzügyi keret korlátain belül az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak kell engedélyeznie.”

| 7. | A 9. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A 8. cikkben említett, a Bizottság részére adott felhatalmazás a 2027. december 31-ig tartó időszakra szól.” |
| --- | --- |

7.

A 9. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 8. cikkben említett, a Bizottság részére adott felhatalmazás a 2027. december 31-ig tartó időszakra szól.”

| 8. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „10. cikk
  Felülvizsgálat
  A Bizottság 2026. szeptember 30-ig értékelő jelentést nyújt be e határozat alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. E jelentésnek értékelnie kell többek között, hogy a hálózat milyen mértékben járult hozzá a 3. cikkben meghatározott célok eléréséhez.” |
| --- | --- |

8.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság 2026. szeptember 30-ig értékelő jelentést nyújt be e határozat alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. E jelentésnek értékelnie kell többek között, hogy a hálózat milyen mértékben járult hozzá a 3. cikkben meghatározott célok eléréséhez.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  2019. október 30-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2020. november 11-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2020. november 18-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 573/2014/EU határozata (2014. május 15.) az állami foglalkoztatási szolgálatok (ÁFSZ-ek) közötti fokozott együttműködésről (HL L 159., 2014.5.28., 32. o.).

3

---