# Euroopa Liidu L 414/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 414 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik9. detsember 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 414

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik9. detsember 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2006 8. detsember 2020, millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2020. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/1247 | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2007, 8. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-dekanooli, 1,4-dimetüülnaftaleeni, 6-bensüüladeniini, atsekinotsüüli, Adoxophyes orana granuloosviiruse, alumiiniumsulfaadi, amisulbroomi, Aureobasidium pullulans’i tüvede DSM 14940 ja DSM 14941, asadiraktiini, Bacillus pumilus’e tüve QST 2808, benalaksüül-M-i, biksafeeni, bupirimaadi, Candida oleophila tüve O, kloorantraniliprooli, dinaatriumfosfonaadi, ditianooni, dodiini, emamektiini, flubeendiamiidi, fluometurooni, fluksapüroksaadi, flutriafooli, heksütiasoksi, imasamoksi, ipkonasooli, isoksabeeni, L-askorbiinhappe, lubiväävli, apelsiniõli, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, pendimetaliini, penflufeeni, pentiopüraadi, kaaliumfosfonaatide, prosulfurooni, Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134, püridalüüli, püriofenooni, pürokssulaami, kvinmeraagi, S-abstsiishappe, sedaksaani, sintofeeni, naatriumhõbetiosulfaadi, spinetoraami, spirotetramaadi, Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108, τ-fluvalinaadi, tebufenosiidi, tembotriooni, tieenkarbasooni, valifenalaadi ja tsinkfosfiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2020/2008 8. detsember 2020, millega muudetakse määrusi (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 seoses nende kohaldamisajaga ja tehakse muid asjakohaseid kohandusi (
  1
  ) | 15 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2009, 22. juuni 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused pindade katmise kohta orgaaniliste lahustitega, sealhulgas puidu ja puittoodete kaitsmise kohta kemikaalidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 4050 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2010 8. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/1809 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8910 all)

   (
  1
  ) | 79 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2006 8. detsember 2020, millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2020. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/1247

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2007, 8. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-dekanooli, 1,4-dimetüülnaftaleeni, 6-bensüüladeniini, atsekinotsüüli, Adoxophyes orana granuloosviiruse, alumiiniumsulfaadi, amisulbroomi, Aureobasidium pullulans’i tüvede DSM 14940 ja DSM 14941, asadiraktiini, Bacillus pumilus’e tüve QST 2808, benalaksüül-M-i, biksafeeni, bupirimaadi, Candida oleophila tüve O, kloorantraniliprooli, dinaatriumfosfonaadi, ditianooni, dodiini, emamektiini, flubeendiamiidi, fluometurooni, fluksapüroksaadi, flutriafooli, heksütiasoksi, imasamoksi, ipkonasooli, isoksabeeni, L-askorbiinhappe, lubiväävli, apelsiniõli, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, pendimetaliini, penflufeeni, pentiopüraadi, kaaliumfosfonaatide, prosulfurooni, Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134, püridalüüli, püriofenooni, pürokssulaami, kvinmeraagi, S-abstsiishappe, sedaksaani, sintofeeni, naatriumhõbetiosulfaadi, spinetoraami, spirotetramaadi, Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108, τ-fluvalinaadi, tebufenosiidi, tembotriooni, tieenkarbasooni, valifenalaadi ja tsinkfosfiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega

Adoxophyes orana

Aureobasidium pullulans

Bacillus pumilus

Candida oleophila

Paecilomyces fumosoroseus

Pseudomonas

S

Streptomyces lydicus

10

*

Komisjoni määrus (EL) 2020/2008 8. detsember 2020, millega muudetakse määrusi (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 seoses nende kohaldamisajaga ja tehakse muid asjakohaseid kohandusi (
  1
  )

1

15

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2009, 22. juuni 2020, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused pindade katmise kohta orgaaniliste lahustitega, sealhulgas puidu ja puittoodete kaitsmise kohta kemikaalidega
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 4050 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 4050 all)

1

19

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2010 8. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/1809 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8910 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8910 all)

1

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 9.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 414/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 414/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2006

8. detsember 2020,

millega tehakse mahaarvamised teatavate kalavarude 2020. aasta püügikvootidest muude kalavarude ülepüügi tõttu eelmistel aastatel ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2020/1247

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2, 3 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2019. aasta püügikvoodid kehtestati nõukogu määrustega (EL) 2018/1628, (2) (EL) 2018/2025, (3) (EL) 2018/2058 (4) ja (EL) 2019/124 (5). |
| --- | --- |

(1)

2019. aasta püügikvoodid kehtestati nõukogu määrustega (EL) 2018/1628, (2) (EL) 2018/2025, (3) (EL) 2018/2058 (4) ja (EL) 2019/124 (5).

| (2) | 2020. aasta püügikvoodid kehtestati nõukogu määrustega (EL) 2018/2025, (EL) 2019/1838, (6) (EL) 2019/2236 (7) ja (EL) 2020/123 (8). |
| --- | --- |

(2)

2020. aasta püügikvoodid kehtestati nõukogu määrustega (EL) 2018/2025, (EL) 2019/1838, (6) (EL) 2019/2236 (7) ja (EL) 2020/123 (8).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud talle eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud talle eraldatud püügikvoodid, peab komisjon tegema mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest.

| (4) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 (9) on vähendatud teatavatele kalavarudele eraldatud 2020. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguste võrra. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 (9) on vähendatud teatavatele kalavarudele eraldatud 2020. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguste võrra.

| (5) | Teatavate liikmesriikide (Taani, Hispaania ja Prantsusmaa) puhul ei olnud rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 siiski võimalik ülepüütud kalavarude kvootidest mahaarvamisi teha, kuna asjaomastel liikmesriikidel ei ole 2020. aastal nende varude kvoote. |
| --- | --- |

(5)

Teatavate liikmesriikide (Taani, Hispaania ja Prantsusmaa) puhul ei olnud rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 siiski võimalik ülepüütud kalavarude kvootidest mahaarvamisi teha, kuna asjaomastel liikmesriikidel ei ole 2020. aastal nende varude kvoote.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikele 5 tuleks siis, kui ülepüütud kalavaru kvooti ei ole võimalik hüvitada ülepüügile järgneval aastal, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole selle varu kvooti, teha mahaarvamised pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist muude kalavarude kvootidest samas geograafilises piirkonnas või sama kaubandusliku väärtuse ulatuses. Vastavalt komisjoni teatisele 2012/C 72/07, mis sisaldab suuniseid kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt (edaspidi „suunised“), (10) tuleks sellised mahaarvamised eelistatavalt teha järgmis(t)el aasta(te)l kvootidest, mis on eraldatud asjaomaste kalavarude püügiks samale laevastikule, kes püüdis rohkem, kui kvoodiga oli ette nähtud. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikele 5 tuleks siis, kui ülepüütud kalavaru kvooti ei ole võimalik hüvitada ülepüügile järgneval aastal, sest asjaomasel liikmesriigil ei ole selle varu kvooti, teha mahaarvamised pärast asjaomaste liikmesriikidega konsulteerimist muude kalavarude kvootidest samas geograafilises piirkonnas või sama kaubandusliku väärtuse ulatuses. Vastavalt komisjoni teatisele 2012/C 72/07, mis sisaldab suuniseid kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt (edaspidi „suunised“), (10) tuleks sellised mahaarvamised eelistatavalt teha järgmis(t)el aasta(te)l kvootidest, mis on eraldatud asjaomaste kalavarude püügiks samale laevastikule, kes püüdis rohkem, kui kvoodiga oli ette nähtud.

| (7) | Asjaomaste liikmesriikidega on konsulteeritud selle üle, et teha teatud mahaarvamised kvootidest, mis on eraldatud muude kui ülepüütud kalavarude püügiks. |
| --- | --- |

(7)

Asjaomaste liikmesriikidega on konsulteeritud selle üle, et teha teatud mahaarvamised kvootidest, mis on eraldatud muude kui ülepüütud kalavarude püügiks.

| (8) | Lisaks ületavad teatavad rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud vähendamised 2020. aastal saada olevat kohandatud kvooti ning järelikult ei ole võimalik kõnealusest kvoodist kogu ettenähtud kogust maha arvata. Vastavalt suunistele tuleks ülejäänud kogused maha arvata järgmistel aastatel saada olevatest kohandatud kvootidest, kuni kogu ülepüütud kogus on tasa tehtud. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks ületavad teatavad rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud vähendamised 2020. aastal saada olevat kohandatud kvooti ning järelikult ei ole võimalik kõnealusest kvoodist kogu ettenähtud kogust maha arvata. Vastavalt suunistele tuleks ülejäänud kogused maha arvata järgmistel aastatel saada olevatest kohandatud kvootidest, kuni kogu ülepüütud kogus on tasa tehtud.

| (9) | Lisaks avastasid Hispaania kalandusasutused, et 2019. aasta püügiandmed, mida kasutati suursilm-tuuni ülepüügi arvutamiseks Atlandi ookeanil (BET/ATLANT), olid ebaõiged ning et selle liigi kvooti ületati tegelikult väiksemas koguses kui see, mida võeti arvesse rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 kehtestatud mahaarvamiste puhul. Seepärast tuleks kohandada rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud püüginäitajaid, kvootide kasutamise määra, ülepüütud koguseid ja mahaarvamist Hispaania 2020. aasta suursilm-tuuni kvoodist Atlandi ookeanil. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks avastasid Hispaania kalandusasutused, et 2019. aasta püügiandmed, mida kasutati suursilm-tuuni ülepüügi arvutamiseks Atlandi ookeanil (BET/ATLANT), olid ebaõiged ning et selle liigi kvooti ületati tegelikult väiksemas koguses kui see, mida võeti arvesse rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 kehtestatud mahaarvamiste puhul. Seepärast tuleks kohandada rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud püüginäitajaid, kvootide kasutamise määra, ülepüütud koguseid ja mahaarvamist Hispaania 2020. aasta suursilm-tuuni kvoodist Atlandi ookeanil.

| (10) | 2019. aastal ületas Portugal talle eraldatud pikkuim-tuuni püügikvooti Atlandi ookeanil, põhja pool 5° põhjalaiust (ALB/AN05N). 14. juulil 2020 taotles Portugal mahaarvamise jaotamist kahele aastale. Suuniste punkti 3 alapunkti c kohaselt võib lubada mahaarvamise jagamist kahele või enamale aastale, kui see on ette nähtud konkreetsete rahvusvaheliste eeskirjadega (näiteks piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjad), mis seonduvad asjaomase kalavaru ülepüügi hüvitamisega. Võttes arvesse Portugali esitatud teavet ja seda, et ICCATi täiendava soovituse 16–06 (Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta) (11) punktis 7 on sätestatud, et lepinguosalise 2019. aasta aastase kvoodi/püügilimiidi ületamine arvatakse kohandamise aastal 2021 või enne seda vastavast kvoodist/püügilimiidist maha, tuleks mahaarvamine, sealhulgas asjakohased kohaldatavad korrutustegurid, jaotada võrdselt kahe aasta peale. Seepärast tuleks kohandada rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud mahaarvamist 2020. aasta kvoodist. |
| --- | --- |

(10)

2019. aastal ületas Portugal talle eraldatud pikkuim-tuuni püügikvooti Atlandi ookeanil, põhja pool 5° põhjalaiust (ALB/AN05N). 14. juulil 2020 taotles Portugal mahaarvamise jaotamist kahele aastale. Suuniste punkti 3 alapunkti c kohaselt võib lubada mahaarvamise jagamist kahele või enamale aastale, kui see on ette nähtud konkreetsete rahvusvaheliste eeskirjadega (näiteks piirkondlike kalandusorganisatsioonide eeskirjad), mis seonduvad asjaomase kalavaru ülepüügi hüvitamisega. Võttes arvesse Portugali esitatud teavet ja seda, et ICCATi täiendava soovituse 16–06 (Põhja-Atlandi pikkuim-tuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta) (11) punktis 7 on sätestatud, et lepinguosalise 2019. aasta aastase kvoodi/püügilimiidi ületamine arvatakse kohandamise aastal 2021 või enne seda vastavast kvoodist/püügilimiidist maha, tuleks mahaarvamine, sealhulgas asjakohased kohaldatavad korrutustegurid, jaotada võrdselt kahe aasta peale. Seepärast tuleks kohandada rakendusmäärusega (EL) 2020/1247 ette nähtud mahaarvamist 2020. aasta kvoodist.

| (11) | Täiendavaid ajakohastusi või parandusi võib siiski teha pärast seda, kui liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 33 kohaselt käimasoleva või eelmise püügiperioodi kohta deklareeritud püügiandmetes on avastatud vigu, väljajätmist või valeandmete esitamist. |
| --- | --- |

(11)

Täiendavaid ajakohastusi või parandusi võib siiski teha pärast seda, kui liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 33 kohaselt käimasoleva või eelmise püügiperioodi kohta deklareeritud püügiandmetes on avastatud vigu, väljajätmist või valeandmete esitamist.

| (12) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1247 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1247 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas osutatud, määrustega (EL) 2018/2025, (EL) 2019/1838, (EL) 2019/2236 ja (EL) 2020/123 aastaks 2020 kehtestatud püügikvoote vähendatakse, kohaldades mahaarvamisi muude kalavarude kvootidest vastavalt kõnealusele lisale.

Artikkel 2

Rakendusmäärust (EL) 2020/1247 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 30. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1628, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2018/120 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes (ELT L 272, 31.10.2018, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2025, millega kehtestatakse 2019. ja 2020. aastaks liidu kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas (ELT L 325, 20.12.2018, lk 7).

3

(4)  Nõukogu 17. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/2058, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2019. aastaks (ELT L 329, 27.12.2018, lk 8).

4

(5)  Nõukogu 30. jaanuari 2019. aasta määrus (EL) 2019/124, millega määratakse 2019. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 29, 31.1.2019, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 30. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1838, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused ning muudetakse määrust (EL) 2019/124 teatavate püügivõimaluste kohta teistes vetes (ELT L 281, 31.10.2019, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 16. detsembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2236, millega määratakse kindlaks teatavate Vahemere ja Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused 2020. aastaks (ELT L 336, 30.12.2019, lk 14).

7

(8)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 2. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1247, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2020. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra (ELT L 288, 3.9.2020, lk 21).

9

(10)  Komisjoni teatis „Suunised kvootide vähendamiseks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigete 1, 2 ja 5 kohaselt“ (2012/C 72/07) (ELT C 72, 10.3.2012, lk 27).

10

(11)  https://www.iccat.int/Documents/Recs/compendiopdf-e/2016-06-e.pdf

11

---

I LISA

2020. AASTA MAHAARVAMISED MUUDE KALAVARUDE PÜÜGIKVOOTIDEST

| ÜLEPÜÜTUD KALAVARUD | | MUUD KALAVARUD |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimi | Kogus, mida ei saa maha arvata ülepüütud kalavarude 2020. aasta püügikvootidest (kilogrammides) | | Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimi | Kogus, mis arvatakse maha muude kalavarude 2020. aasta püügikvootidest (kilogrammides) |
| DK | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 33 968 | | DK | HER | 1/2- | Heeringas | 1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed | 33 968 |
| ES | GHL | 1N2AB. | Süvalest | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 18 338 | | ES | REB | 1N2AB. | Meriahvenad | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 18 338 |
| ES | OTH | 1N2AB. | Muud liigid | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 3 895 | | ES | REB | 1N2AB. | Meriahvenad | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 3 895 |
| ES | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 2 607 | | ES | REB | 1N2AB. | Meriahvenad | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | 2 607 |
| FR | SWO | AS05N | Mõõkkala | Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust | 3 500 | | FR | ALB | AS05N | Lõunapoolne pikkuim-tuun | Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust | 3 500 |

ÜLEPÜÜTUD KALAVARUD

MUUD KALAVARUD

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimi

Kogus, mida ei saa maha arvata ülepüütud kalavarude 2020. aasta püügikvootidest (kilogrammides)

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimi

Kogus, mis arvatakse maha muude kalavarude 2020. aasta püügikvootidest (kilogrammides)

DK

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

33 968

DK

HER

1/2-

Heeringas

1. ja 2. püügipiirkonna liidu, Fääri saarte, Norra ja rahvusvahelised veed

33 968

ES

GHL

1N2AB.

Süvalest

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

18 338

ES

REB

1N2AB.

Meriahvenad

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

18 338

ES

OTH

1N2AB.

Muud liigid

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

3 895

ES

REB

1N2AB.

Meriahvenad

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

3 895

ES

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

2 607

ES

REB

1N2AB.

Meriahvenad

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

2 607

FR

SWO

AS05N

Mõõkkala

Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust

3 500

FR

ALB

AS05N

Lõunapoolne pikkuim-tuun

Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust

3 500

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/1247 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

2020. AASTA MAHAARVAMISED ÜLEPÜÜTUD KALAVARUDE PÜÜGIKVOOTIDEST

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimi | Esialgne kvoot 2019. aastal (kilogrammides) | Lubatud lossitavadkogused 2019. aastal(kogu kohandatud kogus kilogrammides)  (1) | Kogupüük 2019. aastal (kogus kilogrammides) | Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe | Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides) | Korrutustegur  (2) | Täiendav korrutustegur  (3)
  ,
   (4) | Eelmis(t)e aasta(te) eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides) | Mahaarvamised 2020. aasta (6) ja sellele järgnevate aastate püügikvootidest(kogus kilogrammides) | Mahaarvamised ülepüütud kalavarude 2020. aast püügikvootidest (7) (kogus kilogrammides) | Mahaarvamised muude kalavarude 2020. aasta püügikvootides(kogus kilogrammides) | Arvatakse maha 2021. aasta ja sellele järgneva(te) aasta(te) püügikvootidest(kogus kilogrammides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DE | HER | 4AB. | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53°30′ N | 39 404 000 | 25 460 900 | 27 182 070 | 106,76 % | 1 721 170 | / | / | / | 1 721 170 | 1 721 170 | / | / |
| DE | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | 3.a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 441 000 | 14 859 024 | 15 542 581 | 104,60 % | 683 557 | / | / | / | 683 557 | 683 557 | / | / |
| DK | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | / | 2 688 463 | 2 693 920 | 100,20 % | 5 457 | / | / | / | 5 457 | 5 457 | / | / |
| DK | MAC | 2A34. | Harilik makrell | 3a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 14 480 000 | 13 330 744 | 14 022 305 | 105,19 % | 691 561 | / | / | / | 691 561 | 691 561 | / | / |
| DK | MAC | 2A4A-N | Harilik makrell | 2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra veed | 10 242 000 | 10 252 106 | 11 197 228 | 109,22 % | 945 122 | / | / | / | 945 122 | 945 122 | / | / |
| DK | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | / | 17 000 | 50 968 | 299,81 % | 33 968 | 1,00 | / | / | 33 968 | / | 33 968 | / |
| ES | BET | ATLANT | Suursilm-tuun | Atlandi ookean | 9 415 300 | 8 941 151 | 9 090 055 | 101,67 % | 148 904 | / | C (8) | / | 148 904 | 148 904 | / | / |
| ES | COD | 1/2B. | Tursk | 1 ja 2.b | 11 562 000 | 8 455 844 | 8 463 118 | 100,09 % | 7 274 | / | / | / | 7 274 | 7 274 | / | / |
| ES | GHL | 1N2AB. | Süvalest | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | / | 2 000 | 14 225 | 711,25 % | 12 225 | 1,00 | A | / | 18 338 | / | 18 338 | / |
| ES | OTH | 1N2AB. | Muud liigid | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | / | 31 800 | 35 695 | 112,25 % | 3 895 | 1,00 | / | / | 3 895 | / | 3 895 | / |
| ES | POK | 1N2AB. | Põhjaatlandi süsikas | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed | / | 196 000 | 198 607 | 101,33 % | 2 607 | / | / | / | 2 607 | / | 2 607 | / |
| ES | RED | N3LN. | Meriahvenad | NAFO 3LN | / | 515 100 | 517 806 | 100,53 % | 2 706 | / | / | / | 2 706 | 2 706 | / | / |
| ES | RJU | 9-C. | Laineline rai | 9. püügipiirkonna liidu veed | 15 000 | 15 000 | 15 511 | 103,41 % | 511 (9) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | 2 067 | 2 067 | 0 | / | 2 067 |
| FR | BET | ATLANT | Suursilm-tuun | Atlandi ookean | 4 167 700 | 4 167 700 | 4 687 551 | 112,47 % | 519 851 | 1,20 | C | / | 883 747 | 883 747 | / | / |
| FR | RJE | 7FG. | Peentäpp-rai | 7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu veed | 79 000 | 90 399 | 91 485 | 101,20 % | 1 086 | / | / | / | 1 086 | 1 086 | / | / |
| FR | RJU | 7DE. | Laineline rai | 7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed | 103 000 | 168 000 | 177 718 | 105,78 % | 9 718 | / | / | / | 9 718 | 9 718 | / | / |
| FR | SWO | AS05N | Mõõkkala | Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust | / | / | 3 500 | Ei kohaldata | 3 500 | / | / | / | 3 500 | / | 3 500 | / |
| GB | COD | N1GL14 | Tursk | NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed | 364 000 | 353 500 | 353 500 | 100 % | 0 | / | / | 4 167 | 4 167 | 4 167 | / | / |
| GB | HER | 4AB. | Heeringas | 4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53°30′ N | 55 583 000 | 62 320 196 | 62 607 628 | 100,46 % | 287 432 | / | / | / | 287 432 | 287 432 | / | / |
| GB | MAC | 2CX14- | Harilik makrell | 6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 152 115 000 | 145 768 635 | 154 072 694 | 105,70 % | 8 304 059 | / | A (8) | / | 8 304 059 | 8 304 059 | / | / |
| GB | RJU | 7DE. | Laineline rai | 7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed | 58 000 | 61 200 | 63 133 | 103,16 % | 1 933 | / | / | / | 1 933 | 1 933 | / | / |
| EL | BFT | AE45WM | Harilik tuun | Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri | 285 110 | 304 110 | 312 690 | 102,82 % | 8 580 | / | C (8) | / | 8 580 | 8 580 | / | / |
| IE | ALB | AN05N | Põhjapoolne pikkuim-tuun | Atlandi ookean põhja pool 5° põhjalaiust | 2 854 300 | 3 115 420 | 3 213 170 | 103,14 % | 97 750 | / | C (8) | / | 97 750 | 97 750 | / | / |
| NL | HER | 4CXB7D | Heeringas | 4.c, 7.d (v.a Blackwateri varu) | 18 162 000 | 19 497 305 | 19 512 481 | 100,08 % | 15 176 | / | / | / | 15 176 | 15 176 | / | / |
| NL | MAC | 2A34. | Harilik makrell | 3.a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 1 342 000 | 1 494 000 | 2 012 324 | 134,69 % | 518 324 | 1,40 | / | / | 725 654 | 725 654 | / | / |
| PT | ALB | AN05N | Põhjapoolne pikkuim-tuun | Atlandi ookean põhja pool 5° põhjalaiust | 1 994 200 | 1 794 200 | 2 463 161 | 137,28 % | 668 961 | 1,40 | C | / | 1 271 026 | 635 513  (10)
  ) | / | 635 513  (10) |
| PT | ALF | 3X14- | Limapead | 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed | 164 000 | 149 034 | 156 756 | 105,18 % | 7 722 | / | A (8) | / | 7 722 | 7 722 | / | / |
| PT | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 50 440 | 7 076 | 18 016 | 254,61 % | 10 940 | 1,00 | A | / | 16 410 | 16 410 | / | / |
| PT | RJU | 9-C. | Laineline rai | 9. püügipiirkonna liidu veed | 15 000 | 21 705 | 24 589 | 113,29 % | 2 884 | 1,00 | / | / | 2 884 | 2 884 | / | / |
| PT | SWO | AN05N | Mõõkkala | Atlandi ookean põhja pool 5° põhjalaiust | 1 010 390 | 2 410 390 | 2 414 333 | 100,16 % | 3 943 | / | / | / | 3 943 | 3 943 | / | / |
| SE | MAC | 2A34. | Harilik makrell | 3.a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed | 4 034 000 | 2 945 203 | 3 075 839 | 104,44 % | 130 636 | / | / | / | 130 636 | 130 636 | / | / |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimi

Esialgne kvoot 2019. aastal (kilogrammides)

Lubatud lossitavadkogused 2019. aastal(kogu kohandatud kogus kilogrammides)  (1)

Kogupüük 2019. aastal (kogus kilogrammides)

Kvoodi kasutamise ja lubatud lossitava koguse suhe

Lubatud lossitava kogusega seotud ülepüük (kogus kilogrammides)

Korrutustegur  (2)

Täiendav korrutustegur  (3)
  ,
   (4)

Eelmis(t)e aasta(te) eest tegemata jäänud mahaarvamised (5) (kogus kilogrammides)

Mahaarvamised 2020. aasta (6) ja sellele järgnevate aastate püügikvootidest(kogus kilogrammides)

Mahaarvamised ülepüütud kalavarude 2020. aast püügikvootidest (7) (kogus kilogrammides)

Mahaarvamised muude kalavarude 2020. aasta püügikvootides(kogus kilogrammides)

Arvatakse maha 2021. aasta ja sellele järgneva(te) aasta(te) püügikvootidest(kogus kilogrammides)

DE

HER

4AB.

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53°30′ N

39 404 000

25 460 900

27 182 070

106,76 %

1 721 170

/

/

/

1 721 170

1 721 170

/

/

DE

MAC

2CX14-

Harilik makrell

3.a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

441 000

14 859 024

15 542 581

104,60 %

683 557

/

/

/

683 557

683 557

/

/

DK

MAC

2CX14-

Harilik makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

/

2 688 463

2 693 920

100,20 %

5 457

/

/

/

5 457

5 457

/

/

DK

MAC

2A34.

Harilik makrell

3a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

14 480 000

13 330 744

14 022 305

105,19 %

691 561

/

/

/

691 561

691 561

/

/

DK

MAC

2A4A-N

Harilik makrell

2.a ja 4.a püügipiirkonna Norra veed

10 242 000

10 252 106

11 197 228

109,22 %

945 122

/

/

/

945 122

945 122

/

/

DK

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

/

17 000

50 968

299,81 %

33 968

1,00

/

/

33 968

/

33 968

/

ES

BET

ATLANT

Suursilm-tuun

Atlandi ookean

9 415 300

8 941 151

9 090 055

101,67 %

148 904

/

C (8)

/

148 904

148 904

/

/

ES

COD

1/2B.

Tursk

1 ja 2.b

11 562 000

8 455 844

8 463 118

100,09 %

7 274

/

/

/

7 274

7 274

/

/

ES

GHL

1N2AB.

Süvalest

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

/

2 000

14 225

711,25 %

12 225

1,00

A

/

18 338

/

18 338

/

ES

OTH

1N2AB.

Muud liigid

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

/

31 800

35 695

112,25 %

3 895

1,00

/

/

3 895

/

3 895

/

ES

POK

1N2AB.

Põhjaatlandi süsikas

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

/

196 000

198 607

101,33 %

2 607

/

/

/

2 607

/

2 607

/

ES

RED

N3LN.

Meriahvenad

NAFO 3LN

/

515 100

517 806

100,53 %

2 706

/

/

/

2 706

2 706

/

/

ES

RJU

9-C.

Laineline rai

9. püügipiirkonna liidu veed

15 000

15 000

15 511

103,41 %

511 (9)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

2 067

2 067

0

/

2 067

FR

BET

ATLANT

Suursilm-tuun

Atlandi ookean

4 167 700

4 167 700

4 687 551

112,47 %

519 851

1,20

C

/

883 747

883 747

/

/

FR

RJE

7FG.

Peentäpp-rai

7.f ja 7.g püügipiirkonna liidu veed

79 000

90 399

91 485

101,20 %

1 086

/

/

/

1 086

1 086

/

/

FR

RJU

7DE.

Laineline rai

7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed

103 000

168 000

177 718

105,78 %

9 718

/

/

/

9 718

9 718

/

/

FR

SWO

AS05N

Mõõkkala

Atlandi ookean, lõuna pool 5° põhjalaiust

/

/

3 500

Ei kohaldata

3 500

/

/

/

3 500

/

3 500

/

GB

COD

N1GL14

Tursk

NAFO 1F piirkonna Gröönimaa veed ning 5., 12. ja 14. püügipiirkonna Gröönimaa veed

364 000

353 500

353 500

100 %

0

/

/

4 167

4 167

4 167

/

/

GB

HER

4AB.

Heeringas

4. püügipiirkonna liidu ja Norra veed põhja pool laiuskraadi 53°30′ N

55 583 000

62 320 196

62 607 628

100,46 %

287 432

/

/

/

287 432

287 432

/

/

GB

MAC

2CX14-

Harilik makrell

6, 7, 8.a, 8.b, 8.d ja 8.e; 5.b püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed; 2.a, 12. ja 14. püügipiirkonna rahvusvahelised veed

152 115 000

145 768 635

154 072 694

105,70 %

8 304 059

/

A (8)

/

8 304 059

8 304 059

/

/

GB

RJU

7DE.

Laineline rai

7.d ja 7.e püügipiirkonna liidu veed

58 000

61 200

63 133

103,16 %

1 933

/

/

/

1 933

1 933

/

/

EL

BFT

AE45WM

Harilik tuun

Atlandi ookean ida pool 45° läänepikkust ja Vahemeri

285 110

304 110

312 690

102,82 %

8 580

/

C (8)

/

8 580

8 580

/

/

IE

ALB

AN05N

Põhjapoolne pikkuim-tuun

Atlandi ookean põhja pool 5° põhjalaiust

2 854 300

3 115 420

3 213 170

103,14 %

97 750

/

C (8)

/

97 750

97 750

/

/

NL

HER

4CXB7D

Heeringas

4.c, 7.d (v.a Blackwateri varu)

18 162 000

19 497 305

19 512 481

100,08 %

15 176

/

/

/

15 176

15 176

/

/

NL

MAC

2A34.

Harilik makrell

3.a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

1 342 000

1 494 000

2 012 324

134,69 %

518 324

1,40

/

/

725 654

725 654

/

/

PT

ALB

AN05N

Põhjapoolne pikkuim-tuun

Atlandi ookean põhja pool 5° põhjalaiust

1 994 200

1 794 200

2 463 161

137,28 %

668 961

1,40

C

/

1 271 026

635 513  (10)
  )

/

635 513  (10)

PT

ALF

3X14-

Limapead

3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. ja 14. püügipiirkonna liidu ja rahvusvahelised veed

164 000

149 034

156 756

105,18 %

7 722

/

A (8)

/

7 722

7 722

/

/

PT

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

50 440

7 076

18 016

254,61 %

10 940

1,00

A

/

16 410

16 410

/

/

PT

RJU

9-C.

Laineline rai

9. püügipiirkonna liidu veed

15 000

21 705

24 589

113,29 %

2 884

1,00

/

/

2 884

2 884

/

/

PT

SWO

AN05N

Mõõkkala

Atlandi ookean põhja pool 5° põhjalaiust

1 010 390

2 410 390

2 414 333

100,16 %

3 943

/

/

/

3 943

3 943

/

/

SE

MAC

2A34.

Harilik makrell

3.a ja 4; 2.a, 3.b ja 3.c püügipiirkonna ning alarajoonide 22–32 liidu veed

4 034 000

2 945 203

3 075 839

104,44 %

130 636

/

/

/

130 636

130 636

/

/

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22) artikli 16 lõike 8 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 9 kohase, aastatel 2018–2019 toimuva kvootide ülekandmise või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise ja mahaarvamise arvessevõtmist.

1

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2. Vähendamise kordajat × 1,00 kohaldatakse juhul, kui ülepüük on 100 tonni või alla selle.

2

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3 ja tingimusel, et ülepüügi ulatus on üle 10 %.

3

(4)  Täht „A“ osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2017, 2018 ja 2019 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Täht „C“ osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes on mitmeaastase kava kohaldamise tõttu kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

4

(5)  Eelmis(t)e aasta(te) järelejäänud kogused.

5

(6)  2020. aastal tehtavad mahaarvamised.

6

(7)  2020. aastal tehtavad mahaarvamised, mida tegelikult kohaldatakse, võttes arvesse 10. septembril 2020 kasutada olevat kvooti.

7

(8)  Täiendavat korrutustegurit ei kohaldata, kuna ülepüük ei ületa 10 % lubatud lossitavatest kogustest.

8

(9)  Koguseid alla ühe tonni arvesse ei võeta.

9

(10)  Portugali taotluse põhjal jaotatakse 2020. aastal mahaarvatav kogus 1 271 026 kilogrammi võrdselt kahe aasta peale (2020 ja 2021).

10

---

| 9.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 414/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 414/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2007,

8. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 1-dekanooli, 1,4-dimetüülnaftaleeni, 6-bensüüladeniini, atsekinotsüüli, Adoxophyes orana granuloosviiruse, alumiiniumsulfaadi, amisulbroomi, Aureobasidium pullulans’i tüvede DSM 14940 ja DSM 14941, asadiraktiini, Bacillus pumilus’e tüve QST 2808, benalaksüül-M-i, biksafeeni, bupirimaadi, Candida oleophila tüve O, kloorantraniliprooli, dinaatriumfosfonaadi, ditianooni, dodiini, emamektiini, flubeendiamiidi, fluometurooni, fluksapüroksaadi, flutriafooli, heksütiasoksi, imasamoksi, ipkonasooli, isoksabeeni, L-askorbiinhappe, lubiväävli, apelsiniõli, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, pendimetaliini, penflufeeni, pentiopüraadi, kaaliumfosfonaatide, prosulfurooni, Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134, püridalüüli, püriofenooni, pürokssulaami, kvinmeraagi, S-abstsiishappe, sedaksaani, sintofeeni, naatriumhõbetiosulfaadi, spinetoraami, spirotetramaadi, Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108, τ-fluvalinaadi, tebufenosiidi, tembotriooni, tieenkarbasooni, valifenalaadi ja tsinkfosfiidi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 17 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on esitatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuna, B osas aga toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud, ja E osas toimeained, mis on kiidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kui asendamist vajavad toimeained. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas on esitatud toimeained, mida käsitatakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetuna, B osas aga toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud, ja E osas toimeained, mis on kiidetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kui asendamist vajavad toimeained.

| (2) | Toimeainete 1-dekanooli, 6-bensüüladeniini, atsekinotsüüli, alumiiniumsulfaadi, amisulbroomi, asadiraktiini, bupirimaadi, Candida oleophila tüve O, kloorantraniliprooli, ditianooni, dodiini, emamektiini, flubeendiamiidi, fluometurooni, flutriafooli, heksütiasoksi, imasamoksi, ipkonasooli, isoksabeeni, L-askorbiinhappe, lubiväävli, apelsiniõli, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, pendimetaliini, prosulfurooni, kvinmeraagi, S-abstsiishappe, sintofeeni, naatriumhõbetiosulfaadi, spinetoraami, spirotetramaadi, τ-fluvalinaadi, tebufenosiidi, tembotriooni, tieenkarbasooni, valifenalaadi ja tsinkfosfiidi heakskiit aegub ajavahemikus 30. aprillist 2024 kuni 31. oktoobrini 2024. Kuna aga nende toimeainete suhtes hakatakse kohaldama komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/1740 (3) ja sellega tuuakse heakskiidu uuendamist toetava toimiku esitamise tähtpäeva kolme kuu võrra ettepoole, on vaja ette näha nende toimeainete vastavate heakskiidu kehtivusaegade pikendamine lühikese ajavahemiku võrra, et komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 (4) ette nähtud tähtpäev toimikute esitamiseks ei muutuks, kuna taotlejad vajavad aega, et toimikud nõutavas vormis ette valmistada ja esitada. |
| --- | --- |

(2)

Toimeainete 1-dekanooli, 6-bensüüladeniini, atsekinotsüüli, alumiiniumsulfaadi, amisulbroomi, asadiraktiini, bupirimaadi, Candida oleophila tüve O, kloorantraniliprooli, ditianooni, dodiini, emamektiini, flubeendiamiidi, fluometurooni, flutriafooli, heksütiasoksi, imasamoksi, ipkonasooli, isoksabeeni, L-askorbiinhappe, lubiväävli, apelsiniõli, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, pendimetaliini, prosulfurooni, kvinmeraagi, S-abstsiishappe, sintofeeni, naatriumhõbetiosulfaadi, spinetoraami, spirotetramaadi, τ-fluvalinaadi, tebufenosiidi, tembotriooni, tieenkarbasooni, valifenalaadi ja tsinkfosfiidi heakskiit aegub ajavahemikus 30. aprillist 2024 kuni 31. oktoobrini 2024. Kuna aga nende toimeainete suhtes hakatakse kohaldama komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/1740 (3) ja sellega tuuakse heakskiidu uuendamist toetava toimiku esitamise tähtpäeva kolme kuu võrra ettepoole, on vaja ette näha nende toimeainete vastavate heakskiidu kehtivusaegade pikendamine lühikese ajavahemiku võrra, et komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 844/2012 (4) ette nähtud tähtpäev toimikute esitamiseks ei muutuks, kuna taotlejad vajavad aega, et toimikud nõutavas vormis ette valmistada ja esitada.

| (3) | Lisaks selgub taotleja esitatud teabest emamektiini kohta, et pikendamise toimiku koostamisel on COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud viivitused, ehkki taotleja on teinud kõik endast sõltuva selliste viivituste ärahoidmiseks. Emamektiini puhul referentliikmesriigiks määratud Madalmaad nõustusid erandkorras, et heakskiidu pikendamise taotluse võib esitada rakendusmääruse (EL) 2020/1740 kohaselt 30. novembriks 2021. Seepärast tuleks emamektiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisel võtta arvesse ka seda lisaperioodi. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks selgub taotleja esitatud teabest emamektiini kohta, et pikendamise toimiku koostamisel on COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud viivitused, ehkki taotleja on teinud kõik endast sõltuva selliste viivituste ärahoidmiseks. Emamektiini puhul referentliikmesriigiks määratud Madalmaad nõustusid erandkorras, et heakskiidu pikendamise taotluse võib esitada rakendusmääruse (EL) 2020/1740 kohaselt 30. novembriks 2021. Seepärast tuleks emamektiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisel võtta arvesse ka seda lisaperioodi.

| (4) | Lisaks selgub taotleja esitatud teabest kloorantraniliprooli kohta, et pikendamistaotluse koostamisel on COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud viivitused, ehkki taotleja on teinud kõik endast sõltuva selliste viivituste ärahoidmiseks. Kloorantraniliprooli puhul referentliikmesriigiks määratud Iirimaa nõustus erandkorras, et heakskiidu pikendamise taotluse võib esitada rakendusmääruse (EL) 2020/1740 kohaselt 31. detsembriks 2021. Seepärast tuleks kloorantraniliprooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisel võtta arvesse ka seda lisaperioodi. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks selgub taotleja esitatud teabest kloorantraniliprooli kohta, et pikendamistaotluse koostamisel on COVID-19 pandeemia tõttu tekkinud viivitused, ehkki taotleja on teinud kõik endast sõltuva selliste viivituste ärahoidmiseks. Kloorantraniliprooli puhul referentliikmesriigiks määratud Iirimaa nõustus erandkorras, et heakskiidu pikendamise taotluse võib esitada rakendusmääruse (EL) 2020/1740 kohaselt 31. detsembriks 2021. Seepärast tuleks kloorantraniliprooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisel võtta arvesse ka seda lisaperioodi.

| (5) | Komisjoni rakendusotsusega C/2018/3434 (5) on kehtestatud tööprogramm, milles rühmitatakse samalaadsed toimeained ja seatakse prioriteedid selle põhjal, millised on nendega seotud ohud inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni rakendusotsusega C/2018/3434 (5) on kehtestatud tööprogramm, milles rühmitatakse samalaadsed toimeained ja seatakse prioriteedid selle põhjal, millised on nendega seotud ohud inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.

| (6) | Vastutuse ja töö tasakaalustatud jaotuse tagamiseks referentliikmesriikide ja kaasreferentliikmesriikide vahel ning hindamiseks ja otsuste tegemiseks vajalike ressursside arvessevõtmiseks on asjakohane pikendada teatavate toimeainete heakskiidu kehtivusaega, nagu on sätestatud rakendusotsuses C/2018/3434. Toimeainete 1,4-dimetüülnaftaleeni, Adoxophyes orana granuloosviiruse, Aureobasidium pullulans’i tüvede DSM 14940 ja DSM 14941, Bacillus pumilus’e tüve QST 2808, benalaksüül-M-i, Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134, püridalüüli, püriofenooni, pürokssulaami ja Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108 heakskiidu kehtivusaega tuleks pikendada ühe aasta võrra. Samadel põhjustel on asjakohane pikendada toimeainete biksafeeni, Candida oleophila tüve O, dinaatriumfosfonaadi, fluksapüroksaadi, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, penflufeeni, pentiopüraadi, kaaliumfosfonaatide ja sedaksaani heakskiidu kehtivusaega vastavalt ühe kuni kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(6)

Vastutuse ja töö tasakaalustatud jaotuse tagamiseks referentliikmesriikide ja kaasreferentliikmesriikide vahel ning hindamiseks ja otsuste tegemiseks vajalike ressursside arvessevõtmiseks on asjakohane pikendada teatavate toimeainete heakskiidu kehtivusaega, nagu on sätestatud rakendusotsuses C/2018/3434. Toimeainete 1,4-dimetüülnaftaleeni, Adoxophyes orana granuloosviiruse, Aureobasidium pullulans’i tüvede DSM 14940 ja DSM 14941, Bacillus pumilus’e tüve QST 2808, benalaksüül-M-i, Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134, püridalüüli, püriofenooni, pürokssulaami ja Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108 heakskiidu kehtivusaega tuleks pikendada ühe aasta võrra. Samadel põhjustel on asjakohane pikendada toimeainete biksafeeni, Candida oleophila tüve O, dinaatriumfosfonaadi, fluksapüroksaadi, Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901, penflufeeni, pentiopüraadi, kaaliumfosfonaatide ja sedaksaani heakskiidu kehtivusaega vastavalt ühe kuni kolme aasta võrra.

| (7) | Määrust (EL) nr 540/2011 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EL) nr 540/2011 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (8) | Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki, määrab komisjon juhtumite puhul, kus kolme aasta jooksul enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjaomase kehtivusaja lõppu ei ole esitatud heakskiidu pikendamise taotlust kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2020/1740 artikli 5 lõikega 1, asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse vastuvõtmist, või kõige varasemale võimalikule kuupäevale pärast seda. |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki, määrab komisjon juhtumite puhul, kus kolme aasta jooksul enne käesoleva määruse lisas sätestatud asjaomase kehtivusaja lõppu ei ole esitatud heakskiidu pikendamise taotlust kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2020/1740 artikli 5 lõikega 1, asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse vastuvõtmist, või kõige varasemale võimalikule kuupäevale pärast seda.

| (9) | Kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiidu kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki silmas pidades asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse vastuvõtmist, või kuupäevale, mil võetakse vastu määrus, milles sätestatakse, et toimeaine kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, kehtestab komisjon konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt varaseima võimaliku kohaldamiskuupäeva. |
| --- | --- |

(9)

Kui komisjon võtab vastu määruse, milles sätestatakse, et käesoleva määruse lisas viidatud toimeaine heakskiidu kehtivusaega ei pikendata, kuna heakskiitmise tingimused ei ole täidetud, määrab komisjon määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 17 esimese lõigu eesmärki silmas pidades asjaomase kehtivusaja lõpu samale kuupäevale, mis kehtis enne käesoleva määruse vastuvõtmist, või kuupäevale, mil võetakse vastu määrus, milles sätestatakse, et toimeaine kehtivusaega ei pikendata, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Juhtumite puhul, kus komisjon võtab vastu määruse, millega nähakse ette käesoleva määruse lisas osutatud toimeaine heakskiidu pikendamine, kehtestab komisjon konkreetsetest asjaoludest lähtuvalt varaseima võimaliku kohaldamiskuupäeva.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 20. novembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1740, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 844/2012 (ELT L 392, 23.11.2020, lk 20).

3

(4)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

4

(5)  Komisjoni 6. juuni 2018. aasta rakendusotsus, millega kehtestatakse tööprogramm 2022., 2023. või 2024. aastal lõppeva kehtivusajaga toimeainete heakskiidu pikendamise taotluste hindamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 (C/2018/3434 final) (ELT C 195, 7.6.2018, lk 20).

5

---

LISA

Määruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

A osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kvinmeraaki käsitleva kande nr 311 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

1)

Kvinmeraaki käsitleva kande nr 311 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 2) | Tsinkfosfiidi käsitleva kande nr 314 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

2)

Tsinkfosfiidi käsitleva kande nr 314 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 3) | 6-bensüüladeniini käsitleva kande nr 317 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

3)

6-bensüüladeniini käsitleva kande nr 317 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 4) | Dodiini käsitleva kande nr 323 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

4)

Dodiini käsitleva kande nr 323 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 5) | τ-fluvalinaati käsitleva kande nr 328 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

5)

τ-fluvalinaati käsitleva kande nr 328 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 6) | Bupirimaati käsitleva kande nr 330 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

6)

Bupirimaati käsitleva kande nr 330 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 7) | 1-dekanooli käsitleva kande nr 333 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

7)

1-dekanooli käsitleva kande nr 333 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 8) | Isoksabeeni käsitleva kande nr 334 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

8)

Isoksabeeni käsitleva kande nr 334 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 9) | Fluometurooni käsitleva kande nr 335 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

9)

Fluometurooni käsitleva kande nr 335 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 10) | Sintofeeni käsitleva kande nr 341 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

10)

Sintofeeni käsitleva kande nr 341 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 11) | Asadiraktiini käsitleva kande nr 343 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

11)

Asadiraktiini käsitleva kande nr 343 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 12) | Lubiväävlit käsitleva kande nr 345 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

12)

Lubiväävlit käsitleva kande nr 345 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 13) | Alumiiniumsulfaati käsitleva kande nr 346 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

13)

Alumiiniumsulfaati käsitleva kande nr 346 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 14) | Tebufenosiidi käsitleva kande nr 350 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

14)

Tebufenosiidi käsitleva kande nr 350 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 15) | Ditianooni käsitleva kande nr 351 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

15)

Ditianooni käsitleva kande nr 351 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 16) | Heksütiasoksi käsitleva kande nr 352 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

16)

Heksütiasoksi käsitleva kande nr 352 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

| 17) | Flutriafooli käsitleva kande nr 353 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“. |
| --- | --- |

17)

Flutriafooli käsitleva kande nr 353 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. mai 2024“ kuupäevaga „31. august 2024“.

B osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Fluksapüroksaadi käsitleva kande nr 24 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. detsember 2022“ kuupäevaga „31. mai 2025“. |
| --- | --- |

1)

Fluksapüroksaadi käsitleva kande nr 24 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. detsember 2022“ kuupäevaga „31. mai 2025“.

| 2) | Adoxophyes orana granuloosviirust käsitleva kande nr 26 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2023“ kuupäevaga „31. jaanuar 2024“. |
| --- | --- |

2)

Adoxophyes orana granuloosviirust käsitleva kande nr 26 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2023“ kuupäevaga „31. jaanuar 2024“.

| 3) | C
  andid
  a oleophila tüve O käsitleva kande nr 37 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. detsember 2024“. |
| --- | --- |

3)

C
  andid
  a oleophila tüve O käsitleva kande nr 37 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. detsember 2024“.

| 4) | Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901 käsitleva kande nr 39 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. detsember 2024“. |
| --- | --- |

4)

Paecilomyces fumosoroseus’e tüve FE 9901 käsitleva kande nr 39 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. detsember 2024“.

| 5) | Kaaliumfosfonaate käsitleva kande nr 40 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. jaanuar 2026“. |
| --- | --- |

5)

Kaaliumfosfonaate käsitleva kande nr 40 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. jaanuar 2026“.

| 6) | Biksafeeni käsitleva kande nr 43 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. mai 2025“. |
| --- | --- |

6)

Biksafeeni käsitleva kande nr 43 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. september 2023“ kuupäevaga „31. mai 2025“.

| 7) | Sedaksaani käsitleva kande nr 48 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. mai 2025“. |
| --- | --- |

7)

Sedaksaani käsitleva kande nr 48 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. mai 2025“.

| 8) | Emamektiini käsitleva kande nr 49 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“. |
| --- | --- |

8)

Emamektiini käsitleva kande nr 49 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“.

| 9) | Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 käsitleva kande nr 50 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“. |
| --- | --- |

9)

Pseudomonas sp. tüve DSMZ 13134 käsitleva kande nr 50 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“.

| 10) | Aureobasidium pullulans’i tüvesid DSM 14940 ja DSM 14941 käsitleva kande nr 52 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“. |
| --- | --- |

10)

Aureobasidium pullulans’i tüvesid DSM 14940 ja DSM 14941 käsitleva kande nr 52 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“.

| 11) | Püriofenooni käsitleva kande nr 53 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“. |
| --- | --- |

11)

Püriofenooni käsitleva kande nr 53 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“.

| 12) | Dinaatriumfosfonaati käsitleva kande nr 54 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2026“. |
| --- | --- |

12)

Dinaatriumfosfonaati käsitleva kande nr 54 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2026“.

| 13) | Penflufeeni käsitleva kande nr 55 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. mai 2025“. |
| --- | --- |

13)

Penflufeeni käsitleva kande nr 55 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. jaanuar 2024“ kuupäevaga „31. mai 2025“.

| 14) | Apelsiniõli käsitleva kande nr 56 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

14)

Apelsiniõli käsitleva kande nr 56 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 15) | Pentiopüraadi käsitleva kande nr 57 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. mai 2025“. |
| --- | --- |

15)

Pentiopüraadi käsitleva kande nr 57 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. mai 2025“.

| 16) | Benalaksüül-M-i käsitleva kande nr 58 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „30. aprill 2025“. |
| --- | --- |

16)

Benalaksüül-M-i käsitleva kande nr 58 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „30. aprill 2025“.

| 17) | Tembotriooni käsitleva kande nr 59 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

17)

Tembotriooni käsitleva kande nr 59 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 18) | Spirotetramaati käsitleva kande nr 60 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

18)

Spirotetramaati käsitleva kande nr 60 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 19) | Pürokssulaami käsitleva kande nr 61 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „30. aprill 2025“. |
| --- | --- |

19)

Pürokssulaami käsitleva kande nr 61 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „30. aprill 2025“.

| 20) | Kloorantraniliprooli käsitleva kande nr 62 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. detsember 2024“. |
| --- | --- |

20)

Kloorantraniliprooli käsitleva kande nr 62 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. detsember 2024“.

| 21) | Naatriumhõbetiosulfaati käsitleva kande nr 63 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

21)

Naatriumhõbetiosulfaati käsitleva kande nr 63 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 22) | Püridalüüli käsitleva kande nr 64 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. juuni 2025“. |
| --- | --- |

22)

Püridalüüli käsitleva kande nr 64 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. juuni 2025“.

| 23) | 1,4-dimetüülnaftaleeni käsitleva kande nr 68 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. juuni 2025“. |
| --- | --- |

23)

1,4-dimetüülnaftaleeni käsitleva kande nr 68 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. juuni 2025“.

| 24) | Amisulbroomi käsitleva kande nr 69 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“. |
| --- | --- |

24)

Amisulbroomi käsitleva kande nr 69 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“.

| 25) | S-abstsiishapet käsitleva kande nr 65 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“. |
| --- | --- |

25)

S-abstsiishapet käsitleva kande nr 65 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“.

| 26) | L-askorbiinhapet käsitleva kande nr 66 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“. |
| --- | --- |

26)

L-askorbiinhapet käsitleva kande nr 66 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“.

| 27) | Spinetoraami käsitleva kande nr 67 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“. |
| --- | --- |

27)

Spinetoraami käsitleva kande nr 67 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“.

| 28) | Valifenalaati käsitleva kande nr 70 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“. |
| --- | --- |

28)

Valifenalaati käsitleva kande nr 70 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“.

| 29) | Tieenkarbasooni käsitleva kande nr 71 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“. |
| --- | --- |

29)

Tieenkarbasooni käsitleva kande nr 71 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. juuni 2024“ kuupäevaga „30. september 2024“.

| 30) | Atsekinotsüüli käsitleva kande nr 72 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“. |
| --- | --- |

30)

Atsekinotsüüli käsitleva kande nr 72 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“.

| 31) | Ipkonasooli käsitleva kande nr 73 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“. |
| --- | --- |

31)

Ipkonasooli käsitleva kande nr 73 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“.

| 32) | Flubeendiamiidi käsitleva kande nr 74 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“. |
| --- | --- |

32)

Flubeendiamiidi käsitleva kande nr 74 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“.

| 33) | Bacillus pumilus’e tüve QST 2808 käsitleva kande nr 75 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „31. august 2025“. |
| --- | --- |

33)

Bacillus pumilus’e tüve QST 2808 käsitleva kande nr 75 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „31. august 2025“.

| 34) | Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108 käsitleva kande nr 79 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. detsember 2024“ kuupäevaga „31. detsember 2025“. |
| --- | --- |

34)

Streptomyces lydicus’e tüve WYEC 108 käsitleva kande nr 79 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. detsember 2024“ kuupäevaga „31. detsember 2025“.

E osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Prosulfurooni käsitleva kande nr 6 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“. |
| --- | --- |

1)

Prosulfurooni käsitleva kande nr 6 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „30. aprill 2024“ kuupäevaga „31. juuli 2024“.

| 2) | Pendimetaliini käsitleva kande nr 7 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“. |
| --- | --- |

2)

Pendimetaliini käsitleva kande nr 7 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. august 2024“ kuupäevaga „30. november 2024“.

| 3) | Imasamoksi käsitleva kande nr 8 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. oktoober 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“. |
| --- | --- |

3)

Imasamoksi käsitleva kande nr 8 kuuendas veerus („Heakskiitmise aegumine“) asendatakse kuupäev „31. oktoober 2024“ kuupäevaga „31. jaanuar 2025“.

---

| 9.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 414/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 414/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/2008

8. detsember 2020,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 seoses nende kohaldamisajaga ja tehakse muid asjakohaseid kohandusi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 1 ja artikli 2 lõiget 1,

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrust (EL) nr 702/2014 (2) kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrust (EL) nr 702/2014 (2) kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020.

| (2) | Komisjon algatas 8. septembril 2018 määruse (EL) nr 702/2014 läbivaatamise, et asendada see uue määrusega aastateks 2021–2027. Uue määruse väljatöötamisel tuleks arvesse võtta ka ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) arengut. Eriti oluline on ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid ÜPP strateegiakavu, (3) ning milles nähakse ette ÜPP strateegiakavade rakendamine liikmesriikides alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 8. septembril 2018 määruse (EL) nr 702/2014 läbivaatamise, et asendada see uue määrusega aastateks 2021–2027. Uue määruse väljatöötamisel tuleks arvesse võtta ka ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) arengut. Eriti oluline on ettepanek, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid ÜPP strateegiakavu, (3) ning milles nähakse ette ÜPP strateegiakavade rakendamine liikmesriikides alates 1. jaanuarist 2021.

| (3) | ÜPP reformi seadusandlik menetlus on aga veel pooleli, mistõttu ei võeta veel niipea vastu õigusraamistikku ega sellest tulenevaid delegeeritud õigusakte ja rakendusakte. |
| --- | --- |

(3)

ÜPP reformi seadusandlik menetlus on aga veel pooleli, mistõttu ei võeta veel niipea vastu õigusraamistikku ega sellest tulenevaid delegeeritud õigusakte ja rakendusakte.

| (4) | Selle tagamiseks, et liikmesriigid võivad jätkata oma riigiabi kavade suhtes erandi tegemist kooskõlas määrusega (EL) nr 702/2014 ja võimaldada kõnealuse määruse läbivaatamise lõpuleviimist pärast ÜPP reformi vastuvõtmist, on asjakohane pikendada määruse (EL) nr 702/2014 kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(4)

Selle tagamiseks, et liikmesriigid võivad jätkata oma riigiabi kavade suhtes erandi tegemist kooskõlas määrusega (EL) nr 702/2014 ja võimaldada kõnealuse määruse läbivaatamise lõpuleviimist pärast ÜPP reformi vastuvõtmist, on asjakohane pikendada määruse (EL) nr 702/2014 kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2022.

| (5) | Komisjoni määrusi (EL) nr 717/2014 (4) ja (EL) nr 1388/2014 (5) kohaldatakse samuti kuni 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määrusi (EL) nr 717/2014 (4) ja (EL) nr 1388/2014 (5) kohaldatakse samuti kuni 31. detsembril 2020.

| (6) | Komisjon algatas 29. aprillil 2019 määruse (EL) nr 717/2014 ja 2. mail 2019 määruse (EL) nr 1388/2014 läbivaatamise, et asendada need uute määrustega aastateks 2021–2027. Need määrused peaksid olema jätkuvalt sidusad ja kooskõlas muude õigusnormidega, mis on asjakohased seoses riigiabi hindamisega kalandus- ja vesiviljelussektoris, eelkõige Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) käsitleva määrusega (6). Eriti oluline on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek EMKFi kohta, millega nähakse ette EMKFi loomine alates 1. jaanuarist 2021 (7). EMKFi reformi käsitlev seadusandlik menetlus on veel pooleli. Selle tagamiseks, et liikmesriigid saaksid jätkata väikesemahulise abi andmist kooskõlas määrusega (EL) nr 717/2014 ja oma riigiabi kavade suhtes erandi tegemist kooskõlas määrusega (EL) nr 1388/2014 ning võimaldada kõnealuste määruste läbivaatamise lõpuleviimist pärast EMKFi reformi vastuvõtmist, on asjakohane pikendada määruste (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon algatas 29. aprillil 2019 määruse (EL) nr 717/2014 ja 2. mail 2019 määruse (EL) nr 1388/2014 läbivaatamise, et asendada need uute määrustega aastateks 2021–2027. Need määrused peaksid olema jätkuvalt sidusad ja kooskõlas muude õigusnormidega, mis on asjakohased seoses riigiabi hindamisega kalandus- ja vesiviljelussektoris, eelkõige Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) käsitleva määrusega (6). Eriti oluline on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepanek EMKFi kohta, millega nähakse ette EMKFi loomine alates 1. jaanuarist 2021 (7). EMKFi reformi käsitlev seadusandlik menetlus on veel pooleli. Selle tagamiseks, et liikmesriigid saaksid jätkata väikesemahulise abi andmist kooskõlas määrusega (EL) nr 717/2014 ja oma riigiabi kavade suhtes erandi tegemist kooskõlas määrusega (EL) nr 1388/2014 ning võimaldada kõnealuste määruste läbivaatamise lõpuleviimist pärast EMKFi reformi vastuvõtmist, on asjakohane pikendada määruste (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 kohaldamisaega kuni 31. detsembrini 2022.

| (7) | Võttes arvesse määruste (EL) nr 702/2014 ja (EL) nr 1388/2014 kohaldamisaja pikendamist, võib mõni liikmesriik soovida pikendada nende meetmete kohaldamist, mille kohta on esitatud kõnealuste määruste kohane kokkuvõtlik teave. Halduskoormuse vähendamiseks tuleb sätestada, et kokkuvõtlik teave kõnealuste meetmete kohaldamisaja pikendamise, sealhulgas eelarve võimaliku suurendamise kohta loetakse komisjonile edastatuks ja avaldatuks, tingimusel et asjaomastes meetmetes ei tehta sisulisi muudatusi. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse määruste (EL) nr 702/2014 ja (EL) nr 1388/2014 kohaldamisaja pikendamist, võib mõni liikmesriik soovida pikendada nende meetmete kohaldamist, mille kohta on esitatud kõnealuste määruste kohane kokkuvõtlik teave. Halduskoormuse vähendamiseks tuleb sätestada, et kokkuvõtlik teave kõnealuste meetmete kohaldamisaja pikendamise, sealhulgas eelarve võimaliku suurendamise kohta loetakse komisjonile edastatuks ja avaldatuks, tingimusel et asjaomastes meetmetes ei tehta sisulisi muudatusi.

| (8) | Määrusi (EL) nr 702/2014 ja (EL) nr 1388/2014 tuleks ka kohandada, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikke ja rahalisi tagajärgi ettevõtjatele ning tagada kooskõla komisjoni vastu võetud üldiste poliitikameetmetega, eelkõige ajavahemikul 2020–2021. Eelkõige peaksid kõnealuste määruste alusel olema jätkuvalt abikõlblikud ettevõtjad, kes ei olnud raskustes 31. detsembri 2019. aasta seisuga, kuid kes sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021. |
| --- | --- |

(8)

Määrusi (EL) nr 702/2014 ja (EL) nr 1388/2014 tuleks ka kohandada, et võtta arvesse COVID-19 pandeemia majanduslikke ja rahalisi tagajärgi ettevõtjatele ning tagada kooskõla komisjoni vastu võetud üldiste poliitikameetmetega, eelkõige ajavahemikul 2020–2021. Eelkõige peaksid kõnealuste määruste alusel olema jätkuvalt abikõlblikud ettevõtjad, kes ei olnud raskustes 31. detsembri 2019. aasta seisuga, kuid kes sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021.

| (9) | Määruse (EL) nr 1388/2014 artikkel 1 ja artiklid 13–43 sisaldavad viiteid EMKFi määrusele (EL) nr 508/2014, et määratleda rahastamiskõlbmatud toimingud ja määrata kindlaks nende sätete alusel abi andmise tingimused. Selleks et tagada määruse (EL) nr 1388/2014 kehtivusaja pikendamise ajal õiguskindlus, tuleks neid viiteid käsitada viidetena määruse (EL) nr 508/2014 sätete 31. detsembril 2020 kehtivale versioonile, olenemata sellest, kas nimetatud määrus tunnistatakse kehtetuks või mitte. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 1388/2014 artikkel 1 ja artiklid 13–43 sisaldavad viiteid EMKFi määrusele (EL) nr 508/2014, et määratleda rahastamiskõlbmatud toimingud ja määrata kindlaks nende sätete alusel abi andmise tingimused. Selleks et tagada määruse (EL) nr 1388/2014 kehtivusaja pikendamise ajal õiguskindlus, tuleks neid viiteid käsitada viidetena määruse (EL) nr 508/2014 sätete 31. detsembril 2020 kehtivale versioonile, olenemata sellest, kas nimetatud määrus tunnistatakse kehtetuks või mitte.

| (10) | Määrusi (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Määrusi (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (11) | Selleks et tagada määruste (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 alusel antava olemasoleva abi järjepidevus ning võimaldada ettevõtjatel, kellest said COVID-19 pandeemia tagajärjel 1. jaanuaril 2020 või pärast seda raskustes olevad ettevõtjad, saada abi alates 1. jaanuarist 2020, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada määruste (EL) nr 702/2014, (EL) nr 717/2014 ja (EL) nr 1388/2014 alusel antava olemasoleva abi järjepidevus ning võimaldada ettevõtjatel, kellest said COVID-19 pandeemia tagajärjel 1. jaanuaril 2020 või pärast seda raskustes olevad ettevõtjad, saada abi alates 1. jaanuarist 2020, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 702/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 702/2014 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõikesse 6 lisatakse punkt c:






  „c) | abi ettevõtjatele, kes ei olnud 31. detsembri 2019. aasta seisuga raskustes olevad ettevõtjad, kuid sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021.“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 1 lõikesse 6 lisatakse punkt c:

„c)

abi ettevõtjatele, kes ei olnud 31. detsembri 2019. aasta seisuga raskustes olevad ettevõtjad, kuid sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021.“;

| 2) | artiklisse 9 lisatakse lõige 8:

  „8.   Kui liikmesriik soovib pikendada nende meetmete kohaldamist, mille kohta on komisjonile esitatud kokkuvõtlik teave, loetakse erandina lõigetest 1, 2 ja 6 kokkuvõtlik teave nende meetmete kohaldamisaja pikendamise kohta komisjonile edastatuks ja avaldatuks, tingimusel et asjaomastes meetmetes ei tehta peale eelarve suurendamise muid sisulisi muudatusi.“; |
| --- | --- |

2)

artiklisse 9 lisatakse lõige 8:

„8.   Kui liikmesriik soovib pikendada nende meetmete kohaldamist, mille kohta on komisjonile esitatud kokkuvõtlik teave, loetakse erandina lõigetest 1, 2 ja 6 kokkuvõtlik teave nende meetmete kohaldamisaja pikendamise kohta komisjonile edastatuks ja avaldatuks, tingimusel et asjaomastes meetmetes ei tehta peale eelarve suurendamise muid sisulisi muudatusi.“;

| 3) | artikli 52 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2022.“ |
| --- | --- |

3)

artikli 52 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2022.“

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 717/2014 muutmine

Määruse (EL) nr 717/2014 artikli 8 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2022.“

Artikkel 3

Määruse (EL) nr 1388/2014 muutmine

Määrust (EL) nr 1388/2014 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele, välja arvatud loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi, ning abi, mida antakse ettevõtjatele, kes ei olnud raskustes 31. detsembri 2019. aasta seisuga, kuid sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021;“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 1 lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

abi, mida antakse raskustes olevatele ettevõtjatele, välja arvatud loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi, ning abi, mida antakse ettevõtjatele, kes ei olnud raskustes 31. detsembri 2019. aasta seisuga, kuid sattusid raskustesse ajavahemikul 1. jaanuarist 2020 kuni 30. juunini 2021;“;

| 2) | lisatakse artikkel 11a:

  „Artikkel 11a
  Erand teavitamis- ja avaldamisnõuetest
  Kui liikmesriik soovib pikendada nende meetmete kohaldamist, mille kohta on komisjonile esitatud kokkuvõtlik teave, loetakse erandina artikli 9 lõikest 5 ja artikli 11 punktist a kokkuvõtlik teave nende meetmete kohaldamisaja pikendamise kohta komisjonile edastatuks ja avaldatuks, tingimusel et asjaomastes meetmetes ei tehta peale eelarve suurendamise muid sisulisi muudatusi.“; |
| --- | --- |

2)

lisatakse artikkel 11a:

„Artikkel 11a

Erand teavitamis- ja avaldamisnõuetest

Kui liikmesriik soovib pikendada nende meetmete kohaldamist, mille kohta on komisjonile esitatud kokkuvõtlik teave, loetakse erandina artikli 9 lõikest 5 ja artikli 11 punktist a kokkuvõtlik teave nende meetmete kohaldamisaja pikendamise kohta komisjonile edastatuks ja avaldatuks, tingimusel et asjaomastes meetmetes ei tehta peale eelarve suurendamise muid sisulisi muudatusi.“;

| 3) | artikli 47 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2022.“ |
| --- | --- |

3)

artikli 47 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2022.“

Artikkel 4

Määruses (EL) nr 1388/2014 määrusele (EL) nr 508/2014 tehtud viidete kohaldamine

Määruse (EL) nr 1388/2014 artiklis 1 ja artiklites 13–43 sisalduvaid viiteid määruse (EL) nr 508/2014 sätetele käsitatakse viidetena nende sätete 31. detsembril 2020 kehtivale versioonile, olenemata sellest, kas nimetatud määrus tunnistatakse kehtetuks või mitte.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 702/2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 193, 1.7.2014, lk 1).

2

(3)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad, kuidas toetada liikmesriikide koostatavaid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavaid ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavu (ÜPP strateegiakavad), ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (COM(2018) 392 final).

3

(4)  Komisjoni 27. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45).

4

(5)  Komisjoni 16. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1388/2014, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks (ELT L 369, 24.12.2014, lk 37).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

6

(7)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 508/2014 (COM(2018) 390 final).

7

---

OTSUSED

| 9.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 414/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 414/19

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2009,

22. juuni 2020,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused pindade katmise kohta orgaaniliste lahustitega, sealhulgas puidu ja puittoodete kaitsmise kohta kemikaalidega

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 4050 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste kohta loatingimuste kehtestamisel ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et heide tavapärastes käitamistingimustes ei ületa taset, mis on saavutatav PVT-järeldustes kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga. |
| --- | --- |

(1)

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste kohta loatingimuste kehtestamisel ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et heide tavapärastes käitamistingimustes ei ületa taset, mis on saavutatav PVT-järeldustes kirjeldatud parima võimaliku tehnikaga.

| (2) | Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 18. novembril 2019 oma arvamuse PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta, milles käsitletakse pindade katmist orgaaniliste lahustega, sealhulgas puidu ja puittoodete kaitsmist kemikaalidega. See arvamus on üldsusele kättesaadav. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 18. novembril 2019 oma arvamuse PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta, milles käsitletakse pindade katmist orgaaniliste lahustega, sealhulgas puidu ja puittoodete kaitsmist kemikaalidega. See arvamus on üldsusele kättesaadav.

| (3) | Käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldused on nimetatud PVT-viitedokumendi oluline osa. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldused on nimetatud PVT-viitedokumendi oluline osa.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu lisas esitatud parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused pindade katmise kohta orgaaniliste lahustitega, sealhulgas puidu ja puittoodete kaitsmise kohta kemikaalidega.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. juuni 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginius SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  Komisjoni 16. mai 2011. aasta otsus, millega luuakse foorum teabevahetuseks vastavalt direktiivi 2010/75/EL (tööstusheidete kohta) artiklile 13 (ELT C 146, 17.5.2011, lk 3).

2

---

LISA

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused seoses pinnatöötlusega orgaanilise lahusti abil, sealhulgas puidu ja puittoodete keemilise töötlemisega

KOHALDAMISALA

Käesolevad parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on seotud järgmiste direktiivi 2010/75/EL I lisas kirjeldatud tegevusvaldkondadega:

| 6.7: | ainete, esemete või toodete pinna töötlemine orgaanilise lahusti abil, eelkõige apreteerimiseks, trükkimiseks, pindamiseks, rasvaärastuseks, veekindluse tagamiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks või immutamiseks, lahusti kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas; |
| --- | --- |

6.7:

ainete, esemete või toodete pinna töötlemine orgaanilise lahusti abil, eelkõige apreteerimiseks, trükkimiseks, pindamiseks, rasvaärastuseks, veekindluse tagamiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks või immutamiseks, lahusti kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas;

| 6.10: | puidu ja puittoodete keemiline töötlemine, tootmisvõimsusega üle 75 m3 päevas, v.a töötlemine ainult puidu sinimädaniku vastu; |
| --- | --- |

6.10:

puidu ja puittoodete keemiline töötlemine, tootmisvõimsusega üle 75 m3 päevas, v.a töötlemine ainult puidu sinimädaniku vastu;

| 6.11: | reovee selline iseseisev töötlemine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 kirjeldatud tegevusest. |
| --- | --- |

6.11:

reovee selline iseseisev töötlemine, mis ei ole hõlmatud direktiiviga 91/271/EMÜ ja mille puhul reovee põhiline saastekoormus tuleneb direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 kirjeldatud tegevusest.

Ühtlasi hõlmavad käesolevad PVT-järeldused eri allikatest pärit reovee kombineeritud töötlemist, kui põhiline saastekoormus tuleneb direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 kirjeldatud tegevusest ja kõnealust reovee töötlemist ei ole käsitletud nõukogu direktiivis 91/271/EMÜ (1).

Käesolevates PVT-järeldustes ei käsitleta järgmist:

orgaanilise lahusti abil ainete, esemete või toodete pinna töötlemise puhul:

| — | tekstiilmaterjalide veekindlaks muutmine muul viisil kui lahustipõhise katkematu kelme abil; seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes tekstiilitööstuse (TXT) jaoks; |
| --- | --- |

—

tekstiilmaterjalide veekindlaks muutmine muul viisil kui lahustipõhise katkematu kelme abil; seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes tekstiilitööstuse (TXT) jaoks;

| — | tekstiilmaterjalidele trükkimine, nende kruntimine ja immutamine; seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes tekstiilitööstuse (TXT) jaoks; |
| --- | --- |

—

tekstiilmaterjalidele trükkimine, nende kruntimine ja immutamine; seda võidakse käsitleda PVT-järeldustes tekstiilitööstuse (TXT) jaoks;

| — | puidupõhiste paneelide lamineerimine; |
| --- | --- |

—

puidupõhiste paneelide lamineerimine;

| — | kummi töötlemine; |
| --- | --- |

—

kummi töötlemine;

| — | pinnakattesegude, lakkide, värvide, tintide, pooljuhtide, liimide ja ravimite tootmine; |
| --- | --- |

—

pinnakattesegude, lakkide, värvide, tintide, pooljuhtide, liimide ja ravimite tootmine;

| — | paiksed põletusseadmed, välja arvatud juhul, kui tekkivat kuuma gaasi kasutatakse otsese kontakti teel esemete või materjalide kuumutamiseks, kuivatamiseks või muul viisil töötlemiseks; neid võidakse käsitleda PVT-järeldustes suurte põletusseadmete (LCP) jaoks või direktiivis 2015/2193/EL (2); |
| --- | --- |

—

paiksed põletusseadmed, välja arvatud juhul, kui tekkivat kuuma gaasi kasutatakse otsese kontakti teel esemete või materjalide kuumutamiseks, kuivatamiseks või muul viisil töötlemiseks; neid võidakse käsitleda PVT-järeldustes suurte põletusseadmete (LCP) jaoks või direktiivis 2015/2193/EL (2);

puidu ja puittoodete kemikaalidega töötlemise puhul:

| — | puidu ja puittoodete keemiline modifitseerimine ja hüdrofoobseks muutmine (nt vaikudega); |
| --- | --- |

—

puidu ja puittoodete keemiline modifitseerimine ja hüdrofoobseks muutmine (nt vaikudega);

| — | puidu ja puittoodete töötlemine sinimädaniku vastu; |
| --- | --- |

—

puidu ja puittoodete töötlemine sinimädaniku vastu;

| — | puidu ja puittoodete töötlemine ammoniaagiga; |
| --- | --- |

—

puidu ja puittoodete töötlemine ammoniaagiga;

| — | paiksed põletusseadmed; neid võidakse käsitleda suurte põletusseadmetega (LCP) seotud PVT-järeldustes või direktiivis 2015/2193/EL. |
| --- | --- |

—

paiksed põletusseadmed; neid võidakse käsitleda suurte põletusseadmetega (LCP) seotud PVT-järeldustes või direktiivis 2015/2193/EL.

Käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondade puhul võivad olla asjakohased veel järgmisi aspekte käsitlevad PVT-järeldused ja viitedokumendid:

| — | majanduslik mõju ja üldine keskkonnamõju (ECM); |
| --- | --- |

—

majanduslik mõju ja üldine keskkonnamõju (ECM);

| — | ladustamisel tekkiv heide (EFS); |
| --- | --- |

—

ladustamisel tekkiv heide (EFS);

| — | energiatõhusus (ENE); |
| --- | --- |

—

energiatõhusus (ENE);

| — | jäätmekäitlus (WT); |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlus (WT);

| — | suured põletusseadmed (LCP); |
| --- | --- |

—

suured põletusseadmed (LCP);

| — | metallide ja plastide pinnatöötlus (STM); |
| --- | --- |

—

metallide ja plastide pinnatöötlus (STM);

| — | tööstusheidete direktiiviga (2010/75/EL) hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite seire (ROM). |
| --- | --- |

—

tööstusheidete direktiiviga (2010/75/EL) hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite seire (ROM).

MÕISTED

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

| Üldmõisted |
| --- |
| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| Alusvärv | Värv, mis aluspinnale kantuna määrab selle värvuse ja tooniefekti (nt metalne, pärlmutrine) |
| Partiikaupa ärajuhtimine | Teatud kindla piiratud veekoguse ärajuhtimine |
| Läbipaistev kattevahend | Pinnakattevahend, mis aluspinnale kantuna moodustab kaitsva, dekoratiivse või tehniliste eriomadustega tahke läbipaistva kelme |
| Kombiliin | Tootmisliin, kus toimub nii kuumtsinkimine kui ka rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Pidev mõõtmine | Paikse statsionaarselt paigaldatud automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine heite pidevaks seireks vastavalt standardile EN 14181 |
| Otseheide | Heide suublasse ilma reovee täiendava töötlemiseta |
| Heitetegurid | Koefitsiendid, mida saab heitkoguste hindamiseks korrutada teadaolevate andmetega, näiteks käitist/protsessi või läbilaskevõimet iseloomustavate andmetega |
| Olemasolev käitis | Käitis, mis ei ole uus käitis |
| Kontrollimatu heide | Direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 3 määratletud kontrollimatu heide |
| B- või C-klassi kreosoot | Sellist liiki kreosoot, mille spetsifikatsioon on esitatud standardis EN 13991 |
| Kaudne heide | Heide, mis ei ole otseheide |
| Käitise põhjalik ajakohastamine | Käitise ülesehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab tootmis- ja/või saastevähendusmeetodi(te) ning sellega/nendega seotud seadmete ulatuslikku kohandamist või nende asendamist |
| Uus käitis | Asjaomases tegevuskohas pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist esmakordselt loa saanud või täielikult asendatud käitis |
| Protsessigaas | Konkreetses protsessis või seadmes või konkreetsel alal tekkinud gaas, mis suunatakse töötlemisele või korstna kaudu otse atmosfääri |
| Orgaaniline ühend | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 44 määratletud orgaaniline ühend |
| Orgaaniline lahusti | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 46 määratletud orgaaniline lahusti |
| Käitis | Käitise kõik osad, mida kasutatakse direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 loetletud tegevuse läbiviimiseks ning mis tahes muu sellega otseselt seotud tegevuse jaoks, mis mõjutab tarbimist ja/või heidet;
  käitis võib olla uus või olemasolev |
| Kruntvärv | Värv, mis on ette nähtud kasutamiseks ettevalmistatud pinnale kantava kihina, et tagada hea nake, kaitsta allolevaid kihte ja ühtlustada pinna ebatasasusi |
| Sektor | Mis tahes valdkond, kus viiakse läbi pinnatöötlustoiminguid, mis on osa direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 loetletud tegevusest ja millele on osutatud käesolevate PVT-järelduste punktis 1 |
| Tundlik ala | Erikaitset vajav ala, näiteks:






  — | elamupiirkond; |

Üldmõisted

Kasutatud mõiste

Määratlus

Alusvärv

Värv, mis aluspinnale kantuna määrab selle värvuse ja tooniefekti (nt metalne, pärlmutrine)

Partiikaupa ärajuhtimine

Teatud kindla piiratud veekoguse ärajuhtimine

Läbipaistev kattevahend

Pinnakattevahend, mis aluspinnale kantuna moodustab kaitsva, dekoratiivse või tehniliste eriomadustega tahke läbipaistva kelme

Kombiliin

Tootmisliin, kus toimub nii kuumtsinkimine kui ka rullmaterjali kattekihiga katmine

Pidev mõõtmine

Paikse statsionaarselt paigaldatud automaatmõõtesüsteemiga tehtav mõõtmine heite pidevaks seireks vastavalt standardile EN 14181

Otseheide

Heide suublasse ilma reovee täiendava töötlemiseta

Heitetegurid

Koefitsiendid, mida saab heitkoguste hindamiseks korrutada teadaolevate andmetega, näiteks käitist/protsessi või läbilaskevõimet iseloomustavate andmetega

Olemasolev käitis

Käitis, mis ei ole uus käitis

Kontrollimatu heide

Direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 3 määratletud kontrollimatu heide

B- või C-klassi kreosoot

Sellist liiki kreosoot, mille spetsifikatsioon on esitatud standardis EN 13991

Kaudne heide

Heide, mis ei ole otseheide

Käitise põhjalik ajakohastamine

Käitise ülesehituses või tehnilises lahenduses tehtav oluline muudatus, mis hõlmab tootmis- ja/või saastevähendusmeetodi(te) ning sellega/nendega seotud seadmete ulatuslikku kohandamist või nende asendamist

Uus käitis

Asjaomases tegevuskohas pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist esmakordselt loa saanud või täielikult asendatud käitis

Protsessigaas

Konkreetses protsessis või seadmes või konkreetsel alal tekkinud gaas, mis suunatakse töötlemisele või korstna kaudu otse atmosfääri

Orgaaniline ühend

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 44 määratletud orgaaniline ühend

Orgaaniline lahusti

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 46 määratletud orgaaniline lahusti

Käitis

Käitise kõik osad, mida kasutatakse direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 või 6.10 loetletud tegevuse läbiviimiseks ning mis tahes muu sellega otseselt seotud tegevuse jaoks, mis mõjutab tarbimist ja/või heidet;

käitis võib olla uus või olemasolev

Kruntvärv

Värv, mis on ette nähtud kasutamiseks ettevalmistatud pinnale kantava kihina, et tagada hea nake, kaitsta allolevaid kihte ja ühtlustada pinna ebatasasusi

Sektor

Mis tahes valdkond, kus viiakse läbi pinnatöötlustoiminguid, mis on osa direktiivi 2010/75/EL I lisa punktis 6.7 loetletud tegevusest ja millele on osutatud käesolevate PVT-järelduste punktis 1

Tundlik ala

Erikaitset vajav ala, näiteks:

—

elamupiirkond;

| — | ala, kus toimub inimtegevus (nt naabruses asuv töökoht, kool, päevakeskus, puhkeala, haigla või hooldekodu) |
| --- | --- |

—

ala, kus toimub inimtegevus (nt naabruses asuv töökoht, kool, päevakeskus, puhkeala, haigla või hooldekodu)

Kuivaine sisendmass

Kasutatud kuivaine üldmass, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VII lisa 5. osa punkti 3 alapunkti a alapunktis i

Lahusti

Lahusti all peetakse silmas orgaanilist lahustit

Lahusti sisendkogus

Kasutatud orgaanilise lahusti üldkogus, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunktis b

Lahustipõhine

Selline värvi, tindi või muu pinnakattevahendi liik, mille puhul kasutatakse kandeainena lahustit; puidu ja puittoodete töötlemise puhul peetakse selle all silmas töötlemiseks kasutatava kemikaali liiki

Lahustipõhine segakate

Lahustipõhine pinnakate, mille üks kiht on veepõhine

Lahusti massibilanss

Vähemalt kord aastas direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa kohaselt koostatav massibilanss

Äravoolav pinnavesi

Sademevesi, mis voolab maapinnal või läbilaskmatul pinnal – näiteks kõvakattega tänaval või ladustamisalal, katusel vm – ega imbu pinnasesse

Koguheide

Kontrollimatule heitele vastava heitkoguse ja heitgaasis sisalduva heitkoguse summa, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 4

Töötlemisel kasutatavad kemikaalid

Kemikaalid, mida kasutatakse puidu ja puittoodete töötlemisel, näiteks biotsiidid, veekindluse saavutamiseks kasutatavad kemikaalid (nt õlid, emulsioonid) ja leegiaeglustid; see hõlmab ka toimeainete kandeaineid (nt vesi, lahusti)

Kehtiv tunni/pooltunni keskväärtus

Tunni/pooltunni keskväärtus loetakse kehtivaks, kui automatiseeritud mõõtesüsteem töötas sel ajal riketeta ja seda ei hooldatud

Heitgaas

Direktiivi 2010/75/EL artikli 57 punktis 2 määratletud heitgaas

Veepõhine

Selline värvi, tindi või muu pinnakattevahendi liik, mille puhul lahusti on osaliselt või täielikult asendatud veega; puidu ja puittoodete töötlemise puhul peetakse selle all silmas töötlemiseks kasutatava kemikaali liiki

Puidu töötlemine

Tegevus, mille eesmärk on kaitsta puitu ja puittooteid seente, bakterite, putukate, vee, ilmastikuolude ja tule kahjuliku mõju eest, tagada konstruktsiooni terviklikkuse pikaajaline säilimine ning suurendada puidu ja puittoodete vastupidavust

| Saasteained ja näitajad |
| --- |
| Kasutatud mõiste | Määratlus |
| AOX | Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid, väljendatuna Cl-na, sealhulgas adsorbeeritavad kloor-, broom- ja joodorgaanilised ühendid |
| CO | Süsinikmonooksiid |
| KHT | Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil; KHT kaudu väljendatakse orgaaniliste ühendite massikontsentratsiooni |
| Kroom | Kroom, väljendatuna Cr-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi kroomiühendeid |
| DMF | N,N-dimetüülformamiid |
| Tolm | Tahkete osakeste üldsisaldus (õhus) |
| F- | Fluoriid |
| Kuuevalentne kroom | Kuuevalentne kroom, väljendatuna Cr(VI)-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud kroomiühendeid, kus kroomi oksüdatsiooniaste on +6 |
| HOI | Nafta süsivesinike indeks; süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite (sealhulgas pika või hargahelaga alifaatsete, alitsükliliste, aromaatsete ja alküülasendatud aromaatsete süsivesinike) summa |
| IPA | Isopropüülalkohol: propaan-2-ool ehk isopropanool |
| Nikkel | Nikkel, väljendatuna Ni-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi nikliühendeid |
| NOx | Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatuna NO2-na |
| PAHd | Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud |
| TOC | Orgaanilise süsiniku üldsisaldus, väljendatuna C sisaldusena (vees) |
| TVOC | Lenduva orgaanilise süsiniku üldkogus või -sisaldus, väljendatuna C kogusena või sisaldusena (õhus) |
| TSS | Hõljuvaine üldsisaldus; kogu hõljuvaine massikontsentratsioon (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüüsi teel |
| LOÜ | Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45 määratletud lenduv orgaaniline ühend |
| Tsink | Tsink, väljendatuna Zn-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi tsingiühendeid |

Saasteained ja näitajad

Kasutatud mõiste

Määratlus

AOX

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid, väljendatuna Cl-na, sealhulgas adsorbeeritavad kloor-, broom- ja joodorgaanilised ühendid

CO

Süsinikmonooksiid

KHT

Keemiline hapnikutarve. Hapnikukogus, mis on vajalik orgaanilise aine täielikuks keemiliseks oksüdeerimiseks süsinikdioksiidiks dikromaadi abil; KHT kaudu väljendatakse orgaaniliste ühendite massikontsentratsiooni

Kroom

Kroom, väljendatuna Cr-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi kroomiühendeid

DMF

N,N-dimetüülformamiid

Tolm

Tahkete osakeste üldsisaldus (õhus)

F-

Fluoriid

Kuuevalentne kroom

Kuuevalentne kroom, väljendatuna Cr(VI)-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud kroomiühendeid, kus kroomi oksüdatsiooniaste on +6

HOI

Nafta süsivesinike indeks; süsivesiniklahustiga ekstraheeritavate ühendite (sealhulgas pika või hargahelaga alifaatsete, alitsükliliste, aromaatsete ja alküülasendatud aromaatsete süsivesinike) summa

IPA

Isopropüülalkohol: propaan-2-ool ehk isopropanool

Nikkel

Nikkel, väljendatuna Ni-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi nikliühendeid

NOx

Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatuna NO2-na

PAHd

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

TOC

Orgaanilise süsiniku üldsisaldus, väljendatuna C sisaldusena (vees)

TVOC

Lenduva orgaanilise süsiniku üldkogus või -sisaldus, väljendatuna C kogusena või sisaldusena (õhus)

TSS

Hõljuvaine üldsisaldus; kogu hõljuvaine massikontsentratsioon (vees), mis on mõõdetud filtrimisega läbi klaaskiudfiltrite ja kaalanalüüsi teel

LOÜ

Direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45 määratletud lenduv orgaaniline ühend

Tsink

Tsink, väljendatuna Zn-na; hõlmab kõiki lahustunud või osakestele seondunud anorgaanilisi ja orgaanilisi tsingiühendeid

LÜHENDID

Käesolevates PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi lühendeid.

| Lühend | Määratlus |
| --- | --- |
| BPR | Biotsiidimäärus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist.EÜT L 167, 27.6.2012, lk 1). |
| DWI | Õhendusega sügavtõmbamise teel valmistatud (teatavat liiki purgi kohta metallpakenditööstuses). |
| EMS | Keskkonnajuhtimissüsteem. |
| IED | Tööstusheidete direktiiv (2010/75/EL). |
| IR | Infrapunane. |
| LEL | Alumine plahvatuspiir – õhus esineva gaasi või auru väikseim kontsentratsioon (protsentuaalne sisaldus), mille juures võib süttimisallika olemasolul toimuda hetkpõlemine; LEList väiksemal kontsentratsioonil on lahjendusaste põlemiseks liiga suur; kasutatakse ka mõistet „alumine süttimispiir“ (LFL). |
| OTNOC | Tavapärasest erinevad käitamistingimused. |
| STS | Pinnatöötlus orgaanilise lahusti abil. |
| UV | Ultraviolett. |
| WPC | Puidu ja puittoodete kaitsmine kemikaalidega.“ |

Lühend

Määratlus

BPR

Biotsiidimäärus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist.EÜT L 167, 27.6.2012, lk 1).

DWI

Õhendusega sügavtõmbamise teel valmistatud (teatavat liiki purgi kohta metallpakenditööstuses).

EMS

Keskkonnajuhtimissüsteem.

IED

Tööstusheidete direktiiv (2010/75/EL).

IR

Infrapunane.

LEL

Alumine plahvatuspiir – õhus esineva gaasi või auru väikseim kontsentratsioon (protsentuaalne sisaldus), mille juures võib süttimisallika olemasolul toimuda hetkpõlemine; LEList väiksemal kontsentratsioonil on lahjendusaste põlemiseks liiga suur; kasutatakse ka mõistet „alumine süttimispiir“ (LFL).

OTNOC

Tavapärasest erinevad käitamistingimused.

STS

Pinnatöötlus orgaanilise lahusti abil.

UV

Ultraviolett.

WPC

Puidu ja puittoodete kaitsmine kemikaalidega.“

ÜLDKAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika

Käesolevates PVT-järeldustes loetletud ja kirjeldatud meetodid ei ole normatiivsed ega ammendavad. On lubatud kasutada muid meetodeid, millega tagatakse vähemalt samaväärne keskkonnakaitse tase.

Kui ei ole märgitud teisiti, on käesolevad PVT-järeldused üldkohaldatavad.

PVTga saavutatavad heitetasemed

PVTga saavutatavad heitetasemed LOÜde koguheite ja kontrollimatu heite puhul

Käesolevates PVT-järeldustes on PVTga saavutatavad heitetasemed LOÜde koguheite puhul esitatud:

| — | aasta keskmise eriheitena, mille leidmiseks jagatakse lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide konkreetsele sektorile omase tootmissisendit (või läbilaskevõimet) iseloomustava näitajaga, või |
| --- | --- |

—

aasta keskmise eriheitena, mille leidmiseks jagatakse lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide konkreetsele sektorile omase tootmissisendit (või läbilaskevõimet) iseloomustava näitajaga, või

| — | aasta keskmise protsentuaalse osakaaluna lahusti sisendkogusest, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunkti b alapunktile i. |
| --- | --- |

—

aasta keskmise protsentuaalse osakaaluna lahusti sisendkogusest, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunkti b alapunktile i.

LOÜde kontrollimatu heite puhul on PVTga saavutatavad heitetasemed esitatud käesolevates PVT-järeldustes aasta keskmise protsentuaalse osakaaluna lahusti sisendkogusest, mis on arvutatud vastavalt direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punkti 3 alapunkti b alapunktile i.

PVTga saavutatavad heitetasemed ja soovituslikud heitetasemed heitgaasis sisalduva heitkoguse puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed ja soovituslikud heitetasemed heitgaasis sisalduva heitkoguse puhul on esitatud saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes heitgaasi ruumalaühiku kohta järgmistes standardtingimustes: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa, hapnikusisaldust arvesse võtmata ja väljendatuna ühikutes mg/Nm3.

Heitgaasis sisalduva heitkoguse puhul kasutatakse PVTga saavutatavate heitetasemete ja soovituslike heitetasemete esitamisel järgmisi keskmistamisperioodi määratlusi.

| Mõõtmise liik | Keskmistamisperiood | Määratlus |
| --- | --- | --- |
| Pidev | Ööpäeva keskmine | Ühe ööpäeva keskmine, mis põhineb iga tunni või pooltunni kehtival keskväärtusel |
| Perioodiline | Proovivõtuperioodi keskmine | Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise tulemuste keskväärtus  (3). |

Mõõtmise liik

Keskmistamisperiood

Määratlus

Pidev

Ööpäeva keskmine

Ühe ööpäeva keskmine, mis põhineb iga tunni või pooltunni kehtival keskväärtusel

Perioodiline

Proovivõtuperioodi keskmine

Kolme järjestikuse vähemalt 30 minutit kestva mõõtmise tulemuste keskväärtus  (3).

PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul

Käesolevate PVT-järelduste kohased PVTga saavutatavad heitetasemed vetteheite puhul on esitatud saasteaine kontsentratsioonina massiühikutes vee ruumalaühiku kohta (mg/l).

Nende PVTga saavutatavate heitetasemete puhul kasutatakse ühte järgmisest kahest keskmistamisperioodi iseloomustavast väärtusest:

| — | pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmine väärtus, mis põhineb voolukiirusega proportsionaalselt kogutud 24 tunni koondproovidel; |
| --- | --- |

—

pideva ärajuhtimise puhul ööpäeva keskmine väärtus, mis põhineb voolukiirusega proportsionaalselt kogutud 24 tunni koondproovidel;

| — | partiikaupa ärajuhtimise puhul keskmine väärtus, mis põhineb ärajuhtimiskorra vältel voolukiirusega proportsionaalselt kogutud koondproovidel. |
| --- | --- |

—

partiikaupa ärajuhtimise puhul keskmine väärtus, mis põhineb ärajuhtimiskorra vältel voolukiirusega proportsionaalselt kogutud koondproovidel.

Võib kasutada ka ajaliselt proportsionaalseid koondproove, kui suudetakse tõendada, et voolukiirus on piisavalt stabiilne. Teise võimalusena võib võtta kohtproove, eeldusel, et heitvesi on nõuetekohaselt segatud ja homogeenne. Kohtproove võetakse juhul, kui proovis mõõdetav näitaja on ebastabiilne. Kõiki vetteheite puhul PVTga saavutatavaid heitetasemeid kohaldatakse heitvee käitisest väljumise kohas.

Muud keskkonnatoime tasemed

PVTga saavutatavad erienergiatarbe (energiatõhususe) tasemed

Erienergiatarbega seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Image 1

kus

| energiakulu | : | on energiatõhususkava (vt PVT 19, meetod a) kohane käitises tarbitud soojusenergia (primaarenergiaallikatest saadud soojus) ja elektrienergia üldkogus, väljendatuna megavatt-tundides aasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |
| töötlemismaht | : | on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna konkreetse sektori puhul sobivates ühikutes (nt kg aastas, m2 aastas, pinnakatte saanud sõidukite arv aastas). |

energiakulu

:

on energiatõhususkava (vt PVT 19, meetod a) kohane käitises tarbitud soojusenergia (primaarenergiaallikatest saadud soojus) ja elektrienergia üldkogus, väljendatuna megavatt-tundides aasta kohta, ning

töötlemismaht

:

on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna konkreetse sektori puhul sobivates ühikutes (nt kg aastas, m2 aastas, pinnakatte saanud sõidukite arv aastas).

PVTga saavutatavad vee erikulu tasemed

Vee erikuluga seotud keskkonnatoime tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Image 2

kus

| veekulu | : | on käitises läbi viidava tegevuse käigus tarbitud vee üldkogus, mis ei hõlma ringlusse võetud ega taaskasutatud vett, otsevooluga jahutussüsteemides kasutatud jahutusvett ega kodumajapidamisele omasel viisil kasutatud vett ja mis on väljendatud liitrites või kuupmeetrites aasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |
| töötlemismaht | : | on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna konkreetse sektori puhul sobivates ühikutes (nt m2 pinnakatte saanud rullmaterjali aastas, pinnakatte saanud sõidukite arv aastas, purkide arv aastas tuhandetes). |

veekulu

:

on käitises läbi viidava tegevuse käigus tarbitud vee üldkogus, mis ei hõlma ringlusse võetud ega taaskasutatud vett, otsevooluga jahutussüsteemides kasutatud jahutusvett ega kodumajapidamisele omasel viisil kasutatud vett ja mis on väljendatud liitrites või kuupmeetrites aasta kohta, ning

töötlemismaht

:

on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna konkreetse sektori puhul sobivates ühikutes (nt m2 pinnakatte saanud rullmaterjali aastas, pinnakatte saanud sõidukite arv aastas, purkide arv aastas tuhandetes).

Tegevuskohast välja saadetavate jäätmete erikoguse soovituslikud tasemed

Tegevuskohast välja saadetavate jäätmete erikoguse soovituslikud tasemed on esitatud aasta keskmise väärtusena, mis on arvutatud järgmise valemiga:

Image 3

kus

| tegevuskohast välja saadetud jäätmete kogus | : | on käitisest välja saadetud jäätmete üldkogus kilogrammides aasta kohta, ning |
| --- | --- | --- |
| töötlemismaht | : | on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna pinnakatte saanud sõidukite arvuna aastas. |

tegevuskohast välja saadetud jäätmete kogus

:

on käitisest välja saadetud jäätmete üldkogus kilogrammides aasta kohta, ning

töötlemismaht

:

on käitises töödeldud toodete koguhulk või käitise läbilaskevõime, väljendatuna pinnakatte saanud sõidukite arvuna aastas.

1.   PVT-JÄRELDUSED SEOSES PINNATÖÖTLUSEGA ORGAANILISE LAHUSTI ABIL

1.1.   Üldised PVT-järeldused

1.1.1.   Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 1.   See PVT seisneb üldise keskkonnatoime vähendamiseks sellise keskkonnajuhtimissüsteemi väljatöötamises ja rakendamises, mis hõlmab kõiki järgmisi aspekte:

| i) | juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel; |
| --- | --- |

i)

juhtkonna, sealhulgas kõrgema juhtkonna pühendumine, juhtroll ja vastutus tõhusa keskkonnajuhtimissüsteemi rakendamisel;

| ii) | analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimaliku keskkonnaohu või inimeste tervisele avalduva ohuga seotud näitajad ja kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded; |
| --- | --- |

ii)

analüüs, mille käigus tehakse kindlaks organisatsiooni kontekst, määratletakse huvitatud isikute vajadused ja ootused ning tehakse kindlaks käitise võimaliku keskkonnaohu või inimeste tervisele avalduva ohuga seotud näitajad ja kohaldatavad keskkonnaalased õiguslikud nõuded;

| iii) | sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat vähendamist; |
| --- | --- |

iii)

sellise keskkonnapoliitika väljatöötamine, mis hõlmab käitise keskkonnatoime pidevat vähendamist;

| iv) | oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine; |
| --- | --- |

iv)

oluliste keskkonnaaspektidega seotud eesmärkide ja tulemuslikkuse näitajate kehtestamine, sealhulgas kohaldatavate õiguslike nõuete järgimise tagamine;

| v) | keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

v)

keskkonnaeesmärkide saavutamiseks ja keskkonnariskide ärahoidmiseks vajalike meetmete ja korra (sealhulgas vajaduse korral parandus- ja ennetusmeetmete) kavandamine ja rakendamine;

| vi) | keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine; |
| --- | --- |

vi)

keskkonnaaspektide ja -eesmärkidega seotud struktuuride, rollide ja kohustuste kindlaksmääramine ning vajalike rahaliste vahendite ja töötajate tagamine;

| vii) | oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu); |
| --- | --- |

vii)

oma tööga käitise keskkonnatoimet mõjutada võivate töötajate vajaliku pädevuse ja teadlikkuse tagamine (nt teavitamise ja koolitamise kaudu);

| viii) | sise- ja välissuhtlus; |
| --- | --- |

viii)

sise- ja välissuhtlus;

| ix) | selle soodustamine, et töötajad osaleksid hea keskkonnajuhtimistava kohaldamises; |
| --- | --- |

ix)

selle soodustamine, et töötajad osaleksid hea keskkonnajuhtimistava kohaldamises;

| x) | keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine; |
| --- | --- |

x)

keskkonnajuhtimise käsiraamatu ja kirjaliku korra väljatöötamine ja haldamine olulise keskkonnamõjuga tegevuse kontrollimiseks ning asjakohaste dokumentide haldamine;

| xi) | tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine; |
| --- | --- |

xi)

tõhus tegevuse kavandamine ja protsessijuhtimine;

| xii) | asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine; |
| --- | --- |

xii)

asjakohaste hooldusprogrammide rakendamine;

| xiii) | hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist; |
| --- | --- |

xiii)

hädaolukorraks valmisoleku ja sellele reageerimise eeskirjad, mis muu hulgas hõlmavad hädaolukorra kahjuliku (keskkonna)mõju ennetamist ja/või leevendamist;

| xiv) | (uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel; |
| --- | --- |

xiv)

(uue) käitise või selle osa (ümber)projekteerimisel selle keskkonnamõju arvessevõtmine kogu olelusringi ulatuses, sealhulgas selle ehitamisel, hooldamisel, käitamisel ja tegevuse lõpetamisel;

| xv) | seire- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; sellekohane teave on vajaduse korral leitav tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite seire võrdlusaruandest; |
| --- | --- |

xv)

seire- ja mõõtmisprogrammi rakendamine; sellekohane teave on vajaduse korral leitav tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärineva õhku- ja vetteheite seire võrdlusaruandest;

| xvi) | korrapärane sektorisisese võrdlusanalüüsi tegemine; |
| --- | --- |

xvi)

korrapärane sektorisisese võrdlusanalüüsi tegemine;

| xvii) | perioodiline võimaluse korral sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud; |
| --- | --- |

xvii)

perioodiline võimaluse korral sõltumatu siseaudit ja perioodiline sõltumatu välisaudit, et hinnata keskkonnatoimet ja teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavakohaselt ning kas seda on nõuetekohaselt rakendatud ja järgitud;

| xviii) | mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda; |
| --- | --- |

xviii)

mittevastavuse põhjuste hindamine, parandusmeetmete rakendamine mittevastavuse tuvastamisel, parandusmeetmete tõhususe hindamine ja selle kindlakstegemine, kas sarnast mittevastavust esineb veel või võib tulevikus esineda;

| xix) | keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas; |
| --- | --- |

xix)

keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe perioodiline hindamine kõrgemas juhtkonnas;

| xx) | keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine. |
| --- | --- |

xx)

keskkonnahoidlikumate meetodite väljatöötamisega kursis olemine ja nende arvessevõtmine.

Orgaanilise lahusti abil toimuva pinnatöötluse puhul seisneb PVT ka järgmistele keskkonnajuhtimissüsteemi aspektidele tähelepanu pööramises:

| i) | seos kvaliteedi kontrollimise ja tagamisega ning tervise- ja ohutuskaalutlused; |
| --- | --- |

i)

seos kvaliteedi kontrollimise ja tagamisega ning tervise- ja ohutuskaalutlused;

| ii) | käitise keskkonnajälje vähendamise kavandamine; see hõlmab eelkõige järgmist:






  a) | käitise üldise keskkonnatoime hindamine (vt PVT 2); |
| --- | --- | --- |

ii)

käitise keskkonnajälje vähendamise kavandamine; see hõlmab eelkõige järgmist:

a)

käitise üldise keskkonnatoime hindamine (vt PVT 2);

| b) | laiemate keskkonnakaalutluste arvessevõtmine, eelkõige sobiva tasakaalu säilitamine lahustiheite vähendamise ning energia (vt PVT 19), vee (vt PVT 20) ja tooraine (vt PVT 6) tarbimise vahel; |
| --- | --- |

b)

laiemate keskkonnakaalutluste arvessevõtmine, eelkõige sobiva tasakaalu säilitamine lahustiheite vähendamise ning energia (vt PVT 19), vee (vt PVT 20) ja tooraine (vt PVT 6) tarbimise vahel;

| c) | puhastusprotsessist pärineva LOÜde heite vähendamine (vt PVT 9); |
| --- | --- |

c)

puhastusprotsessist pärineva LOÜde heite vähendamine (vt PVT 9);

| iii) | järgmiste elementide väljatöötamine:






  a) | lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava (vt PVT 5, meetod a); |
| --- | --- | --- |

iii)

järgmiste elementide väljatöötamine:

a)

lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava (vt PVT 5, meetod a);

| b) | tooraine hindamise süsteem väikese keskkonnamõjuga tooraine kasutamise võimaldamiseks ning kava protsessis lahustikasutuse optimeerimiseks (vt PVT 3); |
| --- | --- |

b)

tooraine hindamise süsteem väikese keskkonnamõjuga tooraine kasutamise võimaldamiseks ning kava protsessis lahustikasutuse optimeerimiseks (vt PVT 3);

| c) | lahusti massibilanss (vt PVT 10); |
| --- | --- |

c)

lahusti massibilanss (vt PVT 10);

| d) | hooldusprogramm tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemissageduse ja keskkonnamõju vähendamiseks (vt PVT 13); |
| --- | --- |

d)

hooldusprogramm tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemissageduse ja keskkonnamõju vähendamiseks (vt PVT 13);

| e) | energiatõhususe kava (vt PVT 19, meetod a); |
| --- | --- |

e)

energiatõhususe kava (vt PVT 19, meetod a);

| f) | veemajanduskava (vt PVT 20, meetod a); |
| --- | --- |

f)

veemajanduskava (vt PVT 20, meetod a);

| g) | jäätmekäitluskava (vt PVT 22, meetod a); |
| --- | --- |

g)

jäätmekäitluskava (vt PVT 22, meetod a);

| h) | lõhnatekke piiramise kava (vt PVT 23). |
| --- | --- |

h)

lõhnatekke piiramise kava (vt PVT 23).

Märkus

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on loodud Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), mis on näide käesoleva PVT kohasest keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

1.1.2.   Üldine keskkonnatoime

PVT 2.   See PVT, mille eesmärk on vähendada käitise üldist keskkonnatoimet, eelkõige seoses LOÜde heite ja energiatarbimisega, seisneb järgmises:

| — | suurima LOÜde heite ja energiatarbimisega töötlemisalade/-üksuste/-etappide ning suurimate parendamisvõimaluste kindlakstegemine (vt ka PVT 1); |
| --- | --- |

—

suurima LOÜde heite ja energiatarbimisega töötlemisalade/-üksuste/-etappide ning suurimate parendamisvõimaluste kindlakstegemine (vt ka PVT 1);

| — | LOÜde heite ja energiatarbimise minimeerimist võimaldavate meetmete kindlakstegemine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

LOÜde heite ja energiatarbimise minimeerimist võimaldavate meetmete kindlakstegemine ja rakendamine;

| — | korrapäraselt (vähemalt kord aastas) olukorrast ajakohastatud ülevaate loomine ja kindlakstehtud meetmete rakendamise hindamine. |
| --- | --- |

—

korrapäraselt (vähemalt kord aastas) olukorrast ajakohastatud ülevaate loomine ja kindlakstehtud meetmete rakendamise hindamine.

1.1.3.   Tooraine valimine

PVT 3.   See PVT seisneb mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et hoida ära või vähendada kasutatava tooraine keskkonnamõju.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Väikese keskkonnamõjuga tooraine kasutamine | Keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) raames toimuv kasutatava tooraine (eelkõige kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete ning väga ohtlike ainete) kahjuliku keskkonnamõju süstemaatiline hindamine ja võimaluse korral sellise tooraine asendamine väiksema või olematu keskkonna- ja tervisemõjuga toorainega; seejuures võetakse arvesse toodete kvaliteedinõudeid ja spetsifikatsioone. | Üldkohaldatav.
  Hindamise ulatus (nt üksikasjalikkus) ja viis sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest, samuti kasutatava tooraine liigist ja kogusest. |
| b) | Lahustikasutuse optimeerimine protsessis | Lahustikasutuse optimeerimine protsessis keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) raames koostatud halduskava abil, mille eesmärk on vajalike meetmete kindlakstegemine ja rakendamine (nt värvusepõhine partiide moodustamine, pihustamise optimeerimine). | Üldkohaldatav. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Väikese keskkonnamõjuga tooraine kasutamine

Keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) raames toimuv kasutatava tooraine (eelkõige kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete ning väga ohtlike ainete) kahjuliku keskkonnamõju süstemaatiline hindamine ja võimaluse korral sellise tooraine asendamine väiksema või olematu keskkonna- ja tervisemõjuga toorainega; seejuures võetakse arvesse toodete kvaliteedinõudeid ja spetsifikatsioone.

Üldkohaldatav.

Hindamise ulatus (nt üksikasjalikkus) ja viis sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest, samuti kasutatava tooraine liigist ja kogusest.

b)

Lahustikasutuse optimeerimine protsessis

Lahustikasutuse optimeerimine protsessis keskkonnajuhtimissüsteemi (vt PVT 1) raames koostatud halduskava abil, mille eesmärk on vajalike meetmete kindlakstegemine ja rakendamine (nt värvusepõhine partiide moodustamine, pihustamise optimeerimine).

Üldkohaldatav.

PVT 4.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada lahustitarbimist, LOÜde heidet ja kasutatava tooraine üldist keskkonnamõju.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Suure kuivainesisaldusega lahustipõhiste värvide/pinnakattevahendite/lakkide/tintide/liimide kasutamine | Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, millel on väike lahustisisaldus ja suurem kuivainesisaldus. | Pinnatöötlusmeetodite valikut võivad piirata tegevuse liik, aluspinna liik ja kuju ning toote kvaliteedinõuded, samuti vajadus tagada kasutatavate materjalide, pinnakattevahendi pealekandmise meetodite, kuivatamis-/kõvastamismeetodite ja protsessigaasi töötlemise süsteemide vastastikune sobivus. |
| b) | Veepõhiste värvide/pinnakattevahendite/tintide/lakkide/liimide kasutamine | Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, milles orgaaniline lahusti on osaliselt asendatud veega. |
| c) | Kiirguskõvastuvate tintide/pinnakattevahendite/värvide/lakkide/liimide kasutamine | Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, mis kõvastuvad teatavate keemiliste rühmade aktiveerumisel ultraviolett- või infrapunakiirguse või kiirete elektronide toimel, ei nõua kuumutamist ega põhjusta LOÜde heidet. |
| d) | Lahustivabade kahekomponendiliste liimide kasutamine | Vaigust ja kõvendist koosnevate lahustivabade kahekomponendiliste liimainete kasutamine. |
| e) | Kuumliimide kasutamine | Pindade katmisel selliste liimide kasutamine, mis on valmistatud sünteetilisest kautšukist ja süsivesinikvaigust ning sisaldavad eri lisaaineid. Lahusteid ei kasutata. |
| f) | Pulbriliste pinnakattevahendite kasutamine | Sellise lahustivaba pinnakattevahendi kasutamine, mis kantakse pinnale peeneteralise pulbrina ja kõvastub ahjus kuumuse toimel. |
| g) | Laminaatkile kasutamine riba- või rullmaterjali pinnakattena | Polümeerkile kasutamine rull- või ribamaterjali pinnakattena esteetilisel või funktsionaalsel eesmärgil, et vähendada vajalike kattekihtide arvu. |
| h) | Selliste ainete kasutamine, mis ei ole LOÜd või on väiksema lenduvusega LOÜd | Suure lenduvusega LOÜde asendamine ainetega, mis sisaldavad orgaanilisi ühendeid, mis ei ole LOÜd või on väiksema lenduvusega LOÜd (nt estrid). |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Suure kuivainesisaldusega lahustipõhiste värvide/pinnakattevahendite/lakkide/tintide/liimide kasutamine

Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, millel on väike lahustisisaldus ja suurem kuivainesisaldus.

Pinnatöötlusmeetodite valikut võivad piirata tegevuse liik, aluspinna liik ja kuju ning toote kvaliteedinõuded, samuti vajadus tagada kasutatavate materjalide, pinnakattevahendi pealekandmise meetodite, kuivatamis-/kõvastamismeetodite ja protsessigaasi töötlemise süsteemide vastastikune sobivus.

b)

Veepõhiste värvide/pinnakattevahendite/tintide/lakkide/liimide kasutamine

Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, milles orgaaniline lahusti on osaliselt asendatud veega.

c)

Kiirguskõvastuvate tintide/pinnakattevahendite/värvide/lakkide/liimide kasutamine

Selliste värvide, pinnakattevahendite, vedeltintide, lakkide ja liimide kasutamine, mis kõvastuvad teatavate keemiliste rühmade aktiveerumisel ultraviolett- või infrapunakiirguse või kiirete elektronide toimel, ei nõua kuumutamist ega põhjusta LOÜde heidet.

d)

Lahustivabade kahekomponendiliste liimide kasutamine

Vaigust ja kõvendist koosnevate lahustivabade kahekomponendiliste liimainete kasutamine.

e)

Kuumliimide kasutamine

Pindade katmisel selliste liimide kasutamine, mis on valmistatud sünteetilisest kautšukist ja süsivesinikvaigust ning sisaldavad eri lisaaineid. Lahusteid ei kasutata.

f)

Pulbriliste pinnakattevahendite kasutamine

Sellise lahustivaba pinnakattevahendi kasutamine, mis kantakse pinnale peeneteralise pulbrina ja kõvastub ahjus kuumuse toimel.

g)

Laminaatkile kasutamine riba- või rullmaterjali pinnakattena

Polümeerkile kasutamine rull- või ribamaterjali pinnakattena esteetilisel või funktsionaalsel eesmärgil, et vähendada vajalike kattekihtide arvu.

h)

Selliste ainete kasutamine, mis ei ole LOÜd või on väiksema lenduvusega LOÜd

Suure lenduvusega LOÜde asendamine ainetega, mis sisaldavad orgaanilisi ühendeid, mis ei ole LOÜd või on väiksema lenduvusega LOÜd (nt estrid).

1.1.4.   Tooraine ladustamine ja käitlemine

PVT 5.   See PVT seisneb hea töökorralduse põhimõtete kohaldamise eesmärgil kõikide allpool kirjeldatud meetodite kasutamises, et hoida ära või vähendada LOÜde kontrollimatut heidet lahustit sisaldavate materjalide ja/või ohtlike materjalide ladustamisel ja käitlemisel.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| Haldusmeetodid |
| a) | Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava väljatöötamine ja rakendamine | Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ja hõlmab muu hulgas järgmist:






  — | tegevuskohas väikesi ja suuri mahavoolujuhtumeid käsitlev kava; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Haldusmeetodid

a)

Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava väljatöötamine ja rakendamine

Lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ja hõlmab muu hulgas järgmist:

—

tegevuskohas väikesi ja suuri mahavoolujuhtumeid käsitlev kava;

| — | asjaomaste isikute ülesannete ja kohustuste määratlemine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste isikute ülesannete ja kohustuste määratlemine;

| — | selle tagamine, et töötajad on keskkonnateadlikud ning mahavoolujuhtumite ennetamiseks ja nendele reageerimiseks väljaõppe saanud; |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et töötajad on keskkonnateadlikud ning mahavoolujuhtumite ennetamiseks ja nendele reageerimiseks väljaõppe saanud;

| — | ohtlike materjalide mahavoolu ja/või lekkimise riskiga alade kindlakstegemine ja nende järjestamine riski alusel; |
| --- | --- |

—

ohtlike materjalide mahavoolu ja/või lekkimise riskiga alade kindlakstegemine ja nende järjestamine riski alusel;

| — | sobivate piiramissüsteemide, näiteks läbilaskmatute põrandate olemasolu tagamine kindlakstehtud aladel; |
| --- | --- |

—

sobivate piiramissüsteemide, näiteks läbilaskmatute põrandate olemasolu tagamine kindlakstehtud aladel;

| — | sobivate mahavoolu piiramise ja koristusseadmete tuvastamine ja korrapäraselt selle tagamine, et need oleksid kättesaadavad ja heas töökorras ning paikneksid kohas, kus võib esineda mahavoolujuhtumeid; |
| --- | --- |

—

sobivate mahavoolu piiramise ja koristusseadmete tuvastamine ja korrapäraselt selle tagamine, et need oleksid kättesaadavad ja heas töökorras ning paikneksid kohas, kus võib esineda mahavoolujuhtumeid;

| — | jäätmekäitlusjuhised mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemiseks; |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlusjuhised mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemiseks;

| — | korrapärane (vähemalt kord aastas toimuv) ladustamis- ja käitlemisalade kontroll, lekketuvastusseadmete testimine ja kaliibrimine ning ventiilide, tihendusdetailide, äärikute jms lekete kiire kõrvaldamine (vt PVT 13). |
| --- | --- |

—

korrapärane (vähemalt kord aastas toimuv) ladustamis- ja käitlemisalade kontroll, lekketuvastusseadmete testimine ja kaliibrimine ning ventiilide, tihendusdetailide, äärikute jms lekete kiire kõrvaldamine (vt PVT 13).

Üldkohaldatav. Kava ulatus (nt üksikasjalikkus) sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest, samuti kasutatava tooraine liigist ja kogusest.

Ladustamismeetodid

b)

Mahutite hermetiseerimine või katmine ja isoleeritud ladustamisala

Lahustite, ohtlike materjalide, lahustijääkide ja puhastusvahendijääkide säilitamine asjaomase riski puhul sobivates suletud või kaetud mahutites, mis on ehitatud nii, et heide oleks minimeeritud. Mahutite ladustamise ala on isoleeritud ja piisavalt suur.

Üldkohaldatav.

c)

Tootmisalal ohtlike materjalide ladustamise minimeerimine

Ohtlikke materjale on tootmisalal üksnes tootmiseks vajalikus koguses; suurem kogus on ladustatud eraldi.

Vedelike pumpamise ja käitlemise meetodid

d)

Meetodid lekete ja mahavoolu ärahoidmiseks pumpamisel

Lekete ja mahavoolu ärahoidmiseks kasutatakse pumpasid ja tihendeid, mis sobivad käideldava materjali jaoks ja mille puhul on tagatud nõuetekohane lekkekindlus. See hõlmab selliseid seadmeid nagu kapselmootorpumbad, magnetsidestusega pumbad, mitme mehaanilise tihendi ja jahutus- või puhversüsteemiga pumbad, mitme mehaanilise tihendi ja välisõhuga kokkupuutes olevate kuivtihenditega pumbad, membraanpumbad ning lõõtspumbad.

Üldkohaldatav.

e)

Meetodid ülevoolu ärahoidmiseks pumpamisel

See hõlmab näiteks järgmise tagamist:

| — | pumpamine toimub järelevalve all; |
| --- | --- |

—

pumpamine toimub järelevalve all;

| — | suurema koguse puhul on mahutid varustatud maksimumnivoo tuvastamist võimaldavate akustiliste ja/või optiliste häireseadmete ning vajaduse korral voolusulgemissüsteemidega. |
| --- | --- |

—

suurema koguse puhul on mahutid varustatud maksimumnivoo tuvastamist võimaldavate akustiliste ja/või optiliste häireseadmete ning vajaduse korral voolusulgemissüsteemidega.

f)

LOÜde aurude kogumine lahustit sisaldavate materjalide tarnimisel

Lahustit sisaldavate materjalide tarnimisel mahtlastina (nt mahuti täitmisel või tühjendamisel) kogutakse täidetavast mahutist välja tõrjutud aur kokku, tavaliselt tagasisuunamise teel.

Ei pruugi olla kohaldatav väikese aururõhuga lahustite puhul või kulukuse tõttu.

g)

Mahavoolu piiramine ja/või kiire kokkukogumine lahustit sisaldavate materjalide käitlemisel

Mahutis hoitavate lahustit sisaldavate materjalide käitlemisel kasutatakse võimalike mahavoolujuhtumite ärahoidmiseks isoleerimismeetodeid, näiteks kogumisvõimalusega (nt alusvanniga) kärusid, kaubaaluseid ja/või konteinereid ja/või kiiret kokkukogumist võimaldavaid imavaid materjale.

Üldkohaldatav.

1.1.5.   Toorainekasutus

PVT 6.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada tooraine tarbimist ja LOÜde heidet.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) tsentraliseeritud tarne | LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) tarne otse kasutusalale ringtorustiku abil; hõlmab ka süsteemi puhastust näiteks torupuhastusseadme abil või õhuga läbipuhumise teel. | Ei pruugi olla kohaldatav tintide/värvide/pinnakattevahendite/liimide või lahustite sagedase vahetamise puhul. |
| b) | Täiustatud segamissüsteemid | Arvutiga juhitavad segamisseadmed soovitud värvi/pinnakattevahendi/tindi/liimi saamiseks. | Üldkohaldatav. |
| c) | LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) toimetamine kasutuskohta suletud süsteemis | Tintide/värvide/pinnakattevahendite/liimide ja lahustite sagedasel vahetamisel või väikeses koguses kasutamisel nende kasutusalale juhtimine lähedalasuvatest väikestest transpordimahutitest suletud süsteemi abil. |
| d) | Värvivahetuse automatiseerimine | Automatiseeritud värvivahetus ja tindi-/värvi-/pinnakattevahenditorustiku puhastus koos lahusti kogumisega. |
| e) | Värvuse järgi rühmitamine | Toodete järjestuse muutmine suure hulga sama värvusega toodete järjestikuseks töötlemiseks. |
| f) | Sujuvpuhastus pihustamisel | Pihustuspüstoli taastäitmine uue värviga ilma vahepealse loputuseta. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) tsentraliseeritud tarne

LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) tarne otse kasutusalale ringtorustiku abil; hõlmab ka süsteemi puhastust näiteks torupuhastusseadme abil või õhuga läbipuhumise teel.

Ei pruugi olla kohaldatav tintide/värvide/pinnakattevahendite/liimide või lahustite sagedase vahetamise puhul.

b)

Täiustatud segamissüsteemid

Arvutiga juhitavad segamisseadmed soovitud värvi/pinnakattevahendi/tindi/liimi saamiseks.

Üldkohaldatav.

c)

LOÜsid sisaldavate materjalide (nt tindid, pinnakattevahendid, liimid, puhastusvahendid) toimetamine kasutuskohta suletud süsteemis

Tintide/värvide/pinnakattevahendite/liimide ja lahustite sagedasel vahetamisel või väikeses koguses kasutamisel nende kasutusalale juhtimine lähedalasuvatest väikestest transpordimahutitest suletud süsteemi abil.

d)

Värvivahetuse automatiseerimine

Automatiseeritud värvivahetus ja tindi-/värvi-/pinnakattevahenditorustiku puhastus koos lahusti kogumisega.

e)

Värvuse järgi rühmitamine

Toodete järjestuse muutmine suure hulga sama värvusega toodete järjestikuseks töötlemiseks.

f)

Sujuvpuhastus pihustamisel

Pihustuspüstoli taastäitmine uue värviga ilma vahepealse loputuseta.

1.1.6.   Pinnakatte pealekandmine

PVT 7.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada tooraine tarbimist ja pinnakatmistoimingute üldist keskkonnamõju.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| Muud pealekandmismeetodid kui pihustamine |
| a) | Pinnakatmine rullmeetodil | Meetod, mille puhul kasutatakse liikuvale ribale vedela pinnakattevahendi kandmiseks või doseerimiseks rulle. | Kohaldatav üksnes tasapinnalise aluspinna puhul (4) |
| b) | Rulli kasutamine koos raakliga | Pinnakattevahend kantakse aluspinnale raakli ja rulli vahelise pilu kaudu. Pinnakattevahendi ja aluspinna edasiliikumisel üleliigne vahend eemaldatakse. | Üldkohaldatav (4). |
| c) | Loputuseta (kohapeal kuivatamisega) pealekandmine rullmaterjali pinna katmisel | Täiendavat veega loputamist mittenõudva konversioontöötlemisvahendi pealekandmine rullkatmise teel (keemiline katmine) või pressrulliku abil. | Üldkohaldatav (4) |
| d) | Pinnakatmine kardinameetodil | Töödeldav detail juhitakse läbi ülalasuvast mahutist välja voolava pinnakattevahendi laminaarkile. | Kohaldatav üksnes tasapinnalise aluspinna puhul (4) |
| e) | Elektroforeetiline pinnakatmine | Veepõhises lahuses dispergeeritud värviosakesed sadestatakse sukeldatud aluspinnale elektrivälja toimel (elektroforeetiline sadestamine). | Kohaldatav üksnes metallpinna puhul (4). |
| f) | Uputamine | Töödeldavad detailid transporditakse konveierisüsteemide abil suletud kanalisse, mis täidetakse seejärel sissejuhtimistorude kaudu pinnakattevahendiga. Üleliigne vahend kogutakse kokku ja seda taaskasutatakse. | Üldkohaldatav (4). |
| g) | Koekstrusioon | Trükitud aluspind viiakse kokkupuutesse sooja vedela plastikihiga ja jahutatakse seejärel. Moodustunud kile asendab vajalikku lisakattekihti. Seda võib kasutada kahe eri kandeainetest kihi vahel, kus see toimib liimina. | Ei ole kohaldatav juhul, kui on vaja saavutada tugev side või kuumakindlus steriliseerimistemperatuuril (4). |
| Peenpihustamismeetodid |
| h) | Õhutoega pihustamine pneumaatilisel alarõhul | Alarõhul töötava pihustuspüstoli pihustusjoa koonuse kuju muudetakse õhuvoolu abil. | Üldkohaldatav (4). |
| i) | Pneumaatiline peenpihustamine inertgaasiga | Värvi pneumaatiline pealekandmine inertse surugaasiga (nt lämmastik, süsinikdioksiid). | Ei pruugi olla kohaldatav puitpinna katmiseks (4). |
| j) | Suuremahuline peenpihustamine väikesel rõhul | Värvi peenpihustamiseks pihustis segatakse see suure koguse õhuga väikesel rõhul (kuni 1,7 baari). Selliste pihustuspüstolite puhul on värvi pealekandmise tõhusus > 50 %. | Üldkohaldatav (4). |
| k) | Elektrostaatiline peenpihustamine (täisautomaatne) | Peenpihustamine suurel kiirusel pöörlevate ketaste ja koonuste abil ning pihustusjoa kuju muutmine elektrostaatilise välja ja õhu abil. |
| l) | Elektrostaatiliselt reguleeritav pihustamine suruõhuga või alarõhul | Suruõhuga või alarõhul peenpihustamise käigus tekkiva pihustusjoa kuju muutmine elektrostaatilise välja abil. Elektrostaatiliste värvipüstolite pealekandmistõhusus on > 60 %. Kohtkindlal elektrostaatilisel seadmel põhineva meetodi puhul on pealekandmistõhusus kuni 75 %. |
| m) | Kuumpihustamine | Pneumaatiline peenpihustamine kuuma õhu või kuumutatud värviga. | Ei pruugi olla kohaldatav sagedase värvivahetuse puhul (4). |
| n) | Pihustamise, pressrullikute ja loputuse kasutamine rullmaterjali kattekihiga katmisel | Pihustamist kasutatakse puhastusvahendite pealekandmiseks, eeltöötlemiseks ja loputamiseks. Pihustamise järel kasutatakse pressrullikuid kaasatuleva lahusekoguse minimeerimiseks ning seejärel toimub loputamine. | Üldkohaldatav (4). |
| Pihustamise automatiseerimine |
| o) | Robotiseeritud pealekandmine | Pinnakattevahendite ja hermeetikute robotiseeritud pealekandmine sise- ja välispindadele. | Üldkohaldatav (4). |
| p) | Masina abil pealekandmine | Värvimasina kasutamine tööks pihustusotsakuga/pihustuspüstoliga/pihustiga. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Muud pealekandmismeetodid kui pihustamine

a)

Pinnakatmine rullmeetodil

Meetod, mille puhul kasutatakse liikuvale ribale vedela pinnakattevahendi kandmiseks või doseerimiseks rulle.

Kohaldatav üksnes tasapinnalise aluspinna puhul (4)

b)

Rulli kasutamine koos raakliga

Pinnakattevahend kantakse aluspinnale raakli ja rulli vahelise pilu kaudu. Pinnakattevahendi ja aluspinna edasiliikumisel üleliigne vahend eemaldatakse.

Üldkohaldatav (4).

c)

Loputuseta (kohapeal kuivatamisega) pealekandmine rullmaterjali pinna katmisel

Täiendavat veega loputamist mittenõudva konversioontöötlemisvahendi pealekandmine rullkatmise teel (keemiline katmine) või pressrulliku abil.

Üldkohaldatav (4)

d)

Pinnakatmine kardinameetodil

Töödeldav detail juhitakse läbi ülalasuvast mahutist välja voolava pinnakattevahendi laminaarkile.

Kohaldatav üksnes tasapinnalise aluspinna puhul (4)

e)

Elektroforeetiline pinnakatmine

Veepõhises lahuses dispergeeritud värviosakesed sadestatakse sukeldatud aluspinnale elektrivälja toimel (elektroforeetiline sadestamine).

Kohaldatav üksnes metallpinna puhul (4).

f)

Uputamine

Töödeldavad detailid transporditakse konveierisüsteemide abil suletud kanalisse, mis täidetakse seejärel sissejuhtimistorude kaudu pinnakattevahendiga. Üleliigne vahend kogutakse kokku ja seda taaskasutatakse.

Üldkohaldatav (4).

g)

Koekstrusioon

Trükitud aluspind viiakse kokkupuutesse sooja vedela plastikihiga ja jahutatakse seejärel. Moodustunud kile asendab vajalikku lisakattekihti. Seda võib kasutada kahe eri kandeainetest kihi vahel, kus see toimib liimina.

Ei ole kohaldatav juhul, kui on vaja saavutada tugev side või kuumakindlus steriliseerimistemperatuuril (4).

Peenpihustamismeetodid

h)

Õhutoega pihustamine pneumaatilisel alarõhul

Alarõhul töötava pihustuspüstoli pihustusjoa koonuse kuju muudetakse õhuvoolu abil.

Üldkohaldatav (4).

i)

Pneumaatiline peenpihustamine inertgaasiga

Värvi pneumaatiline pealekandmine inertse surugaasiga (nt lämmastik, süsinikdioksiid).

Ei pruugi olla kohaldatav puitpinna katmiseks (4).

j)

Suuremahuline peenpihustamine väikesel rõhul

Värvi peenpihustamiseks pihustis segatakse see suure koguse õhuga väikesel rõhul (kuni 1,7 baari). Selliste pihustuspüstolite puhul on värvi pealekandmise tõhusus > 50 %.

Üldkohaldatav (4).

k)

Elektrostaatiline peenpihustamine (täisautomaatne)

Peenpihustamine suurel kiirusel pöörlevate ketaste ja koonuste abil ning pihustusjoa kuju muutmine elektrostaatilise välja ja õhu abil.

l)

Elektrostaatiliselt reguleeritav pihustamine suruõhuga või alarõhul

Suruõhuga või alarõhul peenpihustamise käigus tekkiva pihustusjoa kuju muutmine elektrostaatilise välja abil. Elektrostaatiliste värvipüstolite pealekandmistõhusus on > 60 %. Kohtkindlal elektrostaatilisel seadmel põhineva meetodi puhul on pealekandmistõhusus kuni 75 %.

m)

Kuumpihustamine

Pneumaatiline peenpihustamine kuuma õhu või kuumutatud värviga.

Ei pruugi olla kohaldatav sagedase värvivahetuse puhul (4).

n)

Pihustamise, pressrullikute ja loputuse kasutamine rullmaterjali kattekihiga katmisel

Pihustamist kasutatakse puhastusvahendite pealekandmiseks, eeltöötlemiseks ja loputamiseks. Pihustamise järel kasutatakse pressrullikuid kaasatuleva lahusekoguse minimeerimiseks ning seejärel toimub loputamine.

Üldkohaldatav (4).

Pihustamise automatiseerimine

o)

Robotiseeritud pealekandmine

Pinnakattevahendite ja hermeetikute robotiseeritud pealekandmine sise- ja välispindadele.

Üldkohaldatav (4).

p)

Masina abil pealekandmine

Värvimasina kasutamine tööks pihustusotsakuga/pihustuspüstoliga/pihustiga.

1.1.7.   Kuivatamine/kõvastamine

PVT 8.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada energiatarbimist ja kuivatamis-/kõvastamistoimingute üldist keskkonnamõju.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Kuivatamine/kõvastamine inertgaasi konvektsiooniga | Ahjus kuumutatakse inertgaasi (lämmastik), mis võimaldab kasutada lahustit kontsentratsioonis, mille puhul LEL on ületatud. Lahusti sisaldus lämmastikus võib olla > 1 200 g/m3. | Ei ole kohaldatav juhul, kui kuivatit on vaja sageli avada (5). |
| b) | Induktsioonkuivatamine/-kõvastamine | Termiline kõvastamine või kuivatamine tootmisliinil elektromagnetiliste induktiivpoolidega, mis soojendavad töödeldavat metalldetaili vahelduva magnetvälja abil. | Kohaldatav üksnes metallpinna puhul (5). |
| c) | Kuivatamine mikrolainete ja kõrgsageduskiirgusega | Kuivatamiseks kasutatakse mikrolaineid ja kõrgsageduskiirgust. | Kohaldatav üksnes veepõhiste pinnakattevahendite ja tintide ning muust kui metallist aluspinna puhul (5). |
| d) | Kiirguskõvastamine | Kiirguskõvastamine põhineb vaikude ja reaktiivsete lahjendusainete (monomeeride) võimel reageerida kokkupuutel kiirgusega (infrapuna- või ultraviolettkiirgus või suure energiaga elektronkiired). | Kohaldatav üksnes teatavate pinnakattevahendite ja tintide puhul (5). |
| e) | Kuivatamine üheaegselt nii konvektsiooni teel kui ka infrapunakiirgusega | Märja pinna üheaegne kuivatamine ringleva kuuma õhuga (konvektsioon) ja infrapunakiirguriga. | Üldkohaldatav (5). |
| f) | Soojustagastusega konvektsioonkuivatamine/-kõvastamine | Heitgaasi soojuse taaskasutamine (vt PVT 19, meetod e) konvektsioonkuivati/kõvastusahju sisendõhu eelsoojendamiseks. | Üldkohaldatav (5). |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Kuivatamine/kõvastamine inertgaasi konvektsiooniga

Ahjus kuumutatakse inertgaasi (lämmastik), mis võimaldab kasutada lahustit kontsentratsioonis, mille puhul LEL on ületatud. Lahusti sisaldus lämmastikus võib olla > 1 200 g/m3.

Ei ole kohaldatav juhul, kui kuivatit on vaja sageli avada (5).

b)

Induktsioonkuivatamine/-kõvastamine

Termiline kõvastamine või kuivatamine tootmisliinil elektromagnetiliste induktiivpoolidega, mis soojendavad töödeldavat metalldetaili vahelduva magnetvälja abil.

Kohaldatav üksnes metallpinna puhul (5).

c)

Kuivatamine mikrolainete ja kõrgsageduskiirgusega

Kuivatamiseks kasutatakse mikrolaineid ja kõrgsageduskiirgust.

Kohaldatav üksnes veepõhiste pinnakattevahendite ja tintide ning muust kui metallist aluspinna puhul (5).

d)

Kiirguskõvastamine

Kiirguskõvastamine põhineb vaikude ja reaktiivsete lahjendusainete (monomeeride) võimel reageerida kokkupuutel kiirgusega (infrapuna- või ultraviolettkiirgus või suure energiaga elektronkiired).

Kohaldatav üksnes teatavate pinnakattevahendite ja tintide puhul (5).

e)

Kuivatamine üheaegselt nii konvektsiooni teel kui ka infrapunakiirgusega

Märja pinna üheaegne kuivatamine ringleva kuuma õhuga (konvektsioon) ja infrapunakiirguriga.

Üldkohaldatav (5).

f)

Soojustagastusega konvektsioonkuivatamine/-kõvastamine

Heitgaasi soojuse taaskasutamine (vt PVT 19, meetod e) konvektsioonkuivati/kõvastusahju sisendõhu eelsoojendamiseks.

Üldkohaldatav (5).

1.1.8.   Puhastamine

PVT 9.   See PVT seisneb lahustipõhiste puhastusvahendite kasutuse minimeerimises ja allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises, et vähendada puhastusprotsessist pärinevat LOÜde heidet.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Pihustamisalade ja -seadmete kaitsmine | Pealekandmisalad ja -seadmed (nt pihustuskabiini seinad ja robotid), kus esineb liigpihustamist, tilkumist vmt, kaetakse kangaga või rebenemis- või kulumisohu puudumisel ühekordselt kasutatava fooliumiga. | Puhastusmeetodite valikut võivad piirata puhastusprotsessi või puhastatava aluspinna või seadme liik ning saastuse liik. |
| b) | Tahkete osakeste eemaldamine enne täielikku puhastamist | Tahked osakesed eemaldatakse puhastuslahustit kasutamata või väikese koguse puhastuslahusti abil (kuivana) kokkukogumise teel, tavaliselt käsitsi. Sellega vähendatakse järgnevates puhastusetappides lahusti ja/või vee abil eemaldamist vajava materjali hulka ning seega ka kasutatava lahusti ja/või vee hulka. |
| c) | Käsipuhastus eelimmutatud pühkepaberiga | Käsitsi puhastamisel kasutatakse puhastusvahendiga eelimmutatud pühkepaberit. Puhastusvahend võib olla lahustipõhine, sisaldada vähelenduvat lahustit või olla lahustivaba. |
| d) | Vähelenduvate puhastusvahendite kasutamine | Suure puhastustõhususega vähelenduvate lahustite kasutamine puhastusvahendina käsitsi või automatiseeritud puhastamisel. |
| e) | Veepõhine puhastamine | Puhastamisel kasutatakse veepõhiseid detergente või veega segunevaid lahusteid, näiteks alkohole või glükoole. |
| f) | Kinnised pesumasinad | Pressi-/masinaosade automatiseeritud partiikaupa puhastamine/rasvatustamine kinnises pesumasinas. Selleks võib kasutada:






  a) | orgaanilist lahustit (koos õhu väljatõmbega ja sellele järgneva kasutatud lahustist pärinevate LOÜde sisalduse vähendamise ja/või nende kogumiseg(vt PVT 15) või |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Pihustamisalade ja -seadmete kaitsmine

Pealekandmisalad ja -seadmed (nt pihustuskabiini seinad ja robotid), kus esineb liigpihustamist, tilkumist vmt, kaetakse kangaga või rebenemis- või kulumisohu puudumisel ühekordselt kasutatava fooliumiga.

Puhastusmeetodite valikut võivad piirata puhastusprotsessi või puhastatava aluspinna või seadme liik ning saastuse liik.

b)

Tahkete osakeste eemaldamine enne täielikku puhastamist

Tahked osakesed eemaldatakse puhastuslahustit kasutamata või väikese koguse puhastuslahusti abil (kuivana) kokkukogumise teel, tavaliselt käsitsi. Sellega vähendatakse järgnevates puhastusetappides lahusti ja/või vee abil eemaldamist vajava materjali hulka ning seega ka kasutatava lahusti ja/või vee hulka.

c)

Käsipuhastus eelimmutatud pühkepaberiga

Käsitsi puhastamisel kasutatakse puhastusvahendiga eelimmutatud pühkepaberit. Puhastusvahend võib olla lahustipõhine, sisaldada vähelenduvat lahustit või olla lahustivaba.

d)

Vähelenduvate puhastusvahendite kasutamine

Suure puhastustõhususega vähelenduvate lahustite kasutamine puhastusvahendina käsitsi või automatiseeritud puhastamisel.

e)

Veepõhine puhastamine

Puhastamisel kasutatakse veepõhiseid detergente või veega segunevaid lahusteid, näiteks alkohole või glükoole.

f)

Kinnised pesumasinad

Pressi-/masinaosade automatiseeritud partiikaupa puhastamine/rasvatustamine kinnises pesumasinas. Selleks võib kasutada:

a)

orgaanilist lahustit (koos õhu väljatõmbega ja sellele järgneva kasutatud lahustist pärinevate LOÜde sisalduse vähendamise ja/või nende kogumiseg(vt PVT 15) või

| b) | LOÜsid mittesisaldavat lahustit või |
| --- | --- |

b)

LOÜsid mittesisaldavat lahustit või

| c) | aluselist puhastusainet (koos reovee puhastamisega käitises või sellest väljaspool). |
| --- | --- |

c)

aluselist puhastusainet (koos reovee puhastamisega käitises või sellest väljaspool).

g)

Puhastamiseks kasutatud lahustite kogumine

Värvivahetuse eel püstolite/pealekandmisseadmete ja voolikute puhastamiseks kasutatud lahustite kogumine, hoiustamine ja võimaluse korral taaskasutamine.

h)

Puhastamine pihustatava kõrgsurveveega

Pressi-/masinaosade automatiseeritud partiikaupa puhastamisel kasutatakse pihustataval kõrgsurveveel ja naatriumvesinikkarbonaadil põhinevat või sellega sarnast süsteemi.

i)

Ultrahelipuhastus

Kõrgsagedusliku vibratsiooni kasutamine kinnijäänud saastuse eemaldamiseks vedelikus puhastamisel.

j)

Puhastamine kuiva jääga (CO2)

Masinaosade ja metallist või plastist aluspinna puhastamine CO2 tükkide või CO2-lumega.

k)

Jugapuhastus plastiosakestega

Paneelide kinnitusseadmetele ja kerekanduritele kogunenud üleliigse värvi eemaldamiseks kasutatakse jugapuhastust plastiosakestega.

1.1.9.   Seire

1.1.9.1.   Lahusti massibilanss

PVT 10.   See PVT seisneb LOÜde koguheite ja kontrollimatu heite seires ning käitises sel otstarbel vähemalt kord aastas direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punktis 2 esitatud määratluste kohastel lahusti sisend- ja väljundkogustel põhineva massibilansi koostamises, samuti lahusti massibilansi andmete ebatäpsuse vähendamises kõikide allpool kirjeldatud meetoditega.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Kõikide asjaomaste lahusti sisend- ja väljundkoguste, samuti andmete ebatäpsuse kindlakstegemine ja kvantifitseerimine | See hõlmab järgmist:






  — | lahusti sisend- ja väljundkoguste (nt heitgaasis sisalduvad heitkogused, igast kontrollimatu heite allikast pärinevad heitkogused, lahusti väljundkogused jäätmetes) kindlakstegemine ja dokumenteerimine; |

Meetod

Kirjeldus

a)

Kõikide asjaomaste lahusti sisend- ja väljundkoguste, samuti andmete ebatäpsuse kindlakstegemine ja kvantifitseerimine

See hõlmab järgmist:

—

lahusti sisend- ja väljundkoguste (nt heitgaasis sisalduvad heitkogused, igast kontrollimatu heite allikast pärinevad heitkogused, lahusti väljundkogused jäätmetes) kindlakstegemine ja dokumenteerimine;

| — | iga asjaomase lahusti sisend- ja väljundkoguse tõenduspõhine kvantifitseerimine ja teave selleks kasutatud meetodi kohta (nt mõõtmine, heiteteguritel põhinevad arvutused, tööparameetritest lähtuv hinnang); |
| --- | --- |

—

iga asjaomase lahusti sisend- ja väljundkoguse tõenduspõhine kvantifitseerimine ja teave selleks kasutatud meetodi kohta (nt mõõtmine, heiteteguritel põhinevad arvutused, tööparameetritest lähtuv hinnang);

| — | eespool kirjeldatud kvantifitseerimisega seotud ebatäpsuste peamiste põhjuste kindlakstegemine ja täpsuse suurendamiseks parandusmeetmete rakendamine; |
| --- | --- |

—

eespool kirjeldatud kvantifitseerimisega seotud ebatäpsuste peamiste põhjuste kindlakstegemine ja täpsuse suurendamiseks parandusmeetmete rakendamine;

| — | lahusti sisend- ja väljundkoguseid käsitlevate andmete korrapärane uuendamine. |
| --- | --- |

—

lahusti sisend- ja väljundkoguseid käsitlevate andmete korrapärane uuendamine.

b)

Lahustikasutuse jälgimise süsteemi rakendamine

Lahustikasutuse jälgimise süsteem võimaldab pidada arvestust nii kasutatud kui ka kasutamata lahustikoguste üle (nt kasutamiskohast ladustamiskohta tagasi viidud kasutamata koguste kaalumise teel).

c)

Lahusti massibilansi andmete ebatäpsust mõjutada võivate muudatuste seire

Registreeritakse kõik lahusti massibilansi andmete ebatäpsust mõjutada võivad muudatused, näiteks:

| — | protsessigaasi töötlemise süsteemi rikked: registreeritakse rikke kuupäev ja kestus; |
| --- | --- |

—

protsessigaasi töötlemise süsteemi rikked: registreeritakse rikke kuupäev ja kestus;

| — | õhu/gaasi voolukiirust mõjutada võivad muudatused, nt ventilaatori, ajami rihmaratta või mootori vahetus: registreeritakse muudatuse tegemise kuupäev ja muudatuse liik. |
| --- | --- |

—

õhu/gaasi voolukiirust mõjutada võivad muudatused, nt ventilaatori, ajami rihmaratta või mootori vahetus: registreeritakse muudatuse tegemise kuupäev ja muudatuse liik.

Kohaldatavus

Lahusti massibilansi üksikasjalikkus on proportsionaalne käitise laadi, suuruse ja keerukusastmega ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusega, samuti kasutatava tooraine liigi ja kogusega.

1.1.9.2.   Heitgaasis sisalduvad heitkogused

PVT 11.   See PVT seisneb heitgaasis sisalduvate heitkoguste seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

| Aine/näitaja | Sektor/allikas | Standard(id) | Minimaalne seiresagedus | Seire seos PVT rakendustega |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolm | Sõidukite kattekihiga katmine – pihustamise teel katmine | EN 13284-1 | Üks kord aastas (6) | PVT 18 |
| Muude metall- ja plastpindade katmine – pihustamise teel katmine |
| Õhusõidukite kattekihiga katmine – ettevalmistamine (nt lihvimine, jugatöötlus) ja kattekihi pealekandmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine – pihustamise teel katmine |
| Puitpindade katmine – ettevalmistamine ja kattekihi pealekandmine |
| TVOC | Kõik sektorid | Kõik korstnad, mille puhul TVOC on < 10 kg C-d tunnis | EN 12619 | Üks kord aastas (6)
   (7)
   (8) | PVT 14, PVT 15 |
| Kõik korstnad, mille puhul TVOC on ≥ 10 kg C-d tunnis | Üldised EN-standardid (9) | Pidev |
| DMF | Tekstiilmaterjalide, fooliumi ja paberi kattekihiga katmine (10) | EN-standard puudub (11) | Iga kolme kuu järel (6) | PVT 15 |
| NOx | Protsessigaasi termiline töötlemine | EN 14792 | Üks kord aastas (12) | PVT 17 |
| CO | Protsessigaasi termiline töötlemine | EN 15058 | Üks kord aastas (12) | PVT 17 |

Aine/näitaja

Sektor/allikas

Standard(id)

Minimaalne seiresagedus

Seire seos PVT rakendustega

Tolm

Sõidukite kattekihiga katmine – pihustamise teel katmine

EN 13284-1

Üks kord aastas (6)

PVT 18

Muude metall- ja plastpindade katmine – pihustamise teel katmine

Õhusõidukite kattekihiga katmine – ettevalmistamine (nt lihvimine, jugatöötlus) ja kattekihi pealekandmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine – pihustamise teel katmine

Puitpindade katmine – ettevalmistamine ja kattekihi pealekandmine

TVOC

Kõik sektorid

Kõik korstnad, mille puhul TVOC on < 10 kg C-d tunnis

EN 12619

Üks kord aastas (6)
   (7)
   (8)

PVT 14, PVT 15

Kõik korstnad, mille puhul TVOC on ≥ 10 kg C-d tunnis

Üldised EN-standardid (9)

Pidev

DMF

Tekstiilmaterjalide, fooliumi ja paberi kattekihiga katmine (10)

EN-standard puudub (11)

Iga kolme kuu järel (6)

PVT 15

NOx

Protsessigaasi termiline töötlemine

EN 14792

Üks kord aastas (12)

PVT 17

CO

Protsessigaasi termiline töötlemine

EN 15058

Üks kord aastas (12)

PVT 17

1.1.9.3.   Vetteheide

PVT 12.   See PVT seisneb vetteheite seires vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

| Aine/näitaja | Sektor | Standard(id) | Minimaalne seiresagedus | Seire seos PVT rakendustega |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TSS (13) | Sõidukite kattekihiga katmine | EN 872 | Üks kord kuus (14)
   (15) | PVT 21 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) |
| EN 14 (13)
   (16) | Sõidukite kattekihiga katmine | EN-standard puudub |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) |
| TOC (13)
   (16) | Sõidukite kattekihiga katmine | EN 1484 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) |
| Cr(VI) (17)
   (18) | Õhusõidukite kattekihiga katmine | EN ISO 10304-3 või EN ISO 23913 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Cr (18)
   (19) | Õhusõidukite kattekihiga katmine | On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Ni (18) | Sõidukite kattekihiga katmine |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Zn (18) | Sõidukite kattekihiga katmine |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| AOX (18) | Sõidukite kattekihiga katmine | EN ISO 9562 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) |
| F-
   (18)
   (20) | Sõidukite kattekihiga katmine | EN ISO 10304-1 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) |

Aine/näitaja

Sektor

Standard(id)

Minimaalne seiresagedus

Seire seos PVT rakendustega

TSS (13)

Sõidukite kattekihiga katmine

EN 872

Üks kord kuus (14)
   (15)

PVT 21

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

EN 14 (13)
   (16)

Sõidukite kattekihiga katmine

EN-standard puudub

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

TOC (13)
   (16)

Sõidukite kattekihiga katmine

EN 1484

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

Cr(VI) (17)
   (18)

Õhusõidukite kattekihiga katmine

EN ISO 10304-3 või EN ISO 23913

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Cr (18)
   (19)

Õhusõidukite kattekihiga katmine

On olemas mitu EN-standardit (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Ni (18)

Sõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Zn (18)

Sõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

AOX (18)

Sõidukite kattekihiga katmine

EN ISO 9562

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

F-
   (18)
   (20)

Sõidukite kattekihiga katmine

EN ISO 10304-1

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

1.1.10.   Heide tavapärasest erinevates käitamistingimustes

PVT 13.   See seisneb mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemissagedust ja sellistes tingimustes tekkivaid heitkoguseid.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Kriitilise tähtsusega seadmete kindlakstegemine | Riskihindamise põhjal tehakse kindlaks keskkonnakaitse seisukohalt kriitilise tähtsusega seadmed (edaspidi „kriitilise tähtsusega seadmed“). See hõlmab üldjuhul kõiki LOÜde käitlemise seadmeid ja süsteeme (nt protsessigaasi töötlemise süsteem, lekketuvastussüsteem). |
| b) | Kontroll, hooldus ja seire | Kriitilise tähtsusega seadmete töökindluse ja jõudluse maksimeerimiseks rakendatav struktureeritud programm, mis hõlmab standardset töökorda ja ennetavat hooldust, samuti korralist ja erakorralist hooldust. Tehakse seiret tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemise aja, kestuse ja põhjuste ning võimaluse korral sellistes tingimustes tekkivate heitkoguste suhtes. |

Meetod

Kirjeldus

a)

Kriitilise tähtsusega seadmete kindlakstegemine

Riskihindamise põhjal tehakse kindlaks keskkonnakaitse seisukohalt kriitilise tähtsusega seadmed (edaspidi „kriitilise tähtsusega seadmed“). See hõlmab üldjuhul kõiki LOÜde käitlemise seadmeid ja süsteeme (nt protsessigaasi töötlemise süsteem, lekketuvastussüsteem).

b)

Kontroll, hooldus ja seire

Kriitilise tähtsusega seadmete töökindluse ja jõudluse maksimeerimiseks rakendatav struktureeritud programm, mis hõlmab standardset töökorda ja ennetavat hooldust, samuti korralist ja erakorralist hooldust. Tehakse seiret tavapärasest erinevate käitamistingimuste esinemise aja, kestuse ja põhjuste ning võimaluse korral sellistes tingimustes tekkivate heitkoguste suhtes.

1.1.11.   Heitgaasis sisalduvad heitkogused

1.1.11.1.   LOÜde heide

PVT 14.   See PVT seisneb tootmis- ja ladustamisaladelt pärineva LOÜde heitkoguse vähendamiseks üheaegselt nii allpool kirjeldatud meetodi a kui ka teiste allpool kirjeldatud meetodite sobiva kombinatsiooni kasutamises.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Süsteemi valimine, projekteerimine ja optimeerimine | Protsessigaasi töötlemise süsteemi valimisel, projekteerimisel ja optimeerimisel võetakse muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:






  — | väljatõmmatava õhu kogus; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Süsteemi valimine, projekteerimine ja optimeerimine

Protsessigaasi töötlemise süsteemi valimisel, projekteerimisel ja optimeerimisel võetakse muu hulgas arvesse järgmisi aspekte:

—

väljatõmmatava õhu kogus;

| — | väljatõmmatavas õhus sisalduvate lahustite liik ja kontsentratsioon; |
| --- | --- |

—

väljatõmmatavas õhus sisalduvate lahustite liik ja kontsentratsioon;

| — | töötlemissüsteemi liik (sihtotstarbeline/tsentraalne); |
| --- | --- |

—

töötlemissüsteemi liik (sihtotstarbeline/tsentraalne);

| — | tervis ja ohutus; |
| --- | --- |

—

tervis ja ohutus;

| — | energiatõhusus. |
| --- | --- |

—

energiatõhusus.

Süsteemi valimisel võib lähtuda järgmisest prioriteetsuse järjekorrast:

| — | suure LOÜde sisaldusega heitgaasi eraldamine väikese LOÜde sisaldusega heitgaasist; |
| --- | --- |

—

suure LOÜde sisaldusega heitgaasi eraldamine väikese LOÜde sisaldusega heitgaasist;

| — | meetodid LOÜde sisalduse ühtlustamiseks ja suurendamiseks (vt PVT 16, meetodid b ja c); |
| --- | --- |

—

meetodid LOÜde sisalduse ühtlustamiseks ja suurendamiseks (vt PVT 16, meetodid b ja c);

| — | meetodid heitgaasist lahustite kogumiseks (vt PVT 15); |
| --- | --- |

—

meetodid heitgaasist lahustite kogumiseks (vt PVT 15);

| — | LOÜde sisalduse vähendamise meetodid, mis võimaldavad soojuse taaskasutamist (vt PVT 15); |
| --- | --- |

—

LOÜde sisalduse vähendamise meetodid, mis võimaldavad soojuse taaskasutamist (vt PVT 15);

| — | LOÜde sisalduse vähendamise meetodid, mille puhul ei toimu soojuse taaskasutamist (vt PVT 15). |
| --- | --- |

—

LOÜde sisalduse vähendamise meetodid, mille puhul ei toimu soojuse taaskasutamist (vt PVT 15).

Üldkohaldatav.

b)

Õhu väljatõmme LOÜsid sisaldavate materjalide pealekandmise kohale võimalikult lähedasest punktist

Õhu väljatõmme pealekandmiskohale võimalikult lähedasest punktist koos lahustiga töötamise alade täieliku või osalise eraldamisega (nt pinnakatteseadmed, pealekandmismasinad, pihustuskabiinid). Väljatõmmatavat õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil.

Ei pruugi olla kohaldatav juhul, kui eraldamine raskendab ligipääsu töötavale masinale.

Kohaldatavust võivad piirata eraldatava ala kuju ja suurus.

c)

Õhu väljatõmme värvide/pinnakattevahendite/liimide/tintide ettevalmistamise kohale võimalikult lähedasest punktist

Õhu väljatõmme värvide/pinnakattevahendite/liimide/tintide ettevalmistamise kohale, näiteks segamisalale võimalikult lähedasest punktist. Väljatõmmatavat õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil.

Kohaldatav üksnes värvide/pinnakattevahendite/liimide/tintide ettevalmistamise kohas.

d)

Õhu väljatõmme kuivatus-/kõvastamisprotsesside käigus

Kõvastusahjud/kuivatid on varustatud õhu väljatõmbe süsteemiga. Väljatõmmatavat õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil.

Kohaldatav üksnes kuivatus-/kõvastamisprotsesside puhul.

e)

Kõvastusahju/kuivati kontrollimatu heite ja soojuskao minimeerimiseks selle sisse- ja väljapääsu hermetiseerimine või kuivatamisel alarõhu kasutamine

Kõvastusahju/kuivati sisse- ja väljapääs suletakse hermeetiliselt, et minimeerida LOÜde kontrollimatut heidet ja soojuskadu. Hermetiseerimiseks võib kasutada õhujuga või õhknuga, ust, plast- või metallkardinat, raaklit vmt. Teise võimalusena võib ahjus/kuivatis tekitada alarõhu.

Kohaldatav üksnes juhul, kui kasutatakse kõvastusahju/kuivatit.

f)

Õhu väljatõmme jahutustsoonist

Kui aluspinda pärast kuivatamist/kõvastamist jahutatakse, kasutatakse õhu väljatõmmet jahutustsoonist ning sellist õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil.

Kohaldatav üksnes juhul, kui pärast kuivatamist/kõvastamist toimub aluspinna jahutamine.

g)

Õhu väljatõmme tooraine, lahustite ja lahustit sisaldavate jäätmete ladustamiskohast

Kasutatakse õhu väljatõmmet toorainelaost ja/või eraldi tooraine- ja lahustimahutitest ning lahusteid sisaldavate jääkide mahutitest ning sellist õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil.

Ei pruugi olla kohaldatav suletud mahutite puhul ning väikese aururõhuga vähemürgiste lahustite, lahustit sisaldavate jäätmete ja tooraine ladustamise puhul.

h)

Õhu väljatõmme puhastusaladelt

Kasutatakse õhu väljatõmmet aladelt, kus toimub masinaosade ja seadmete käsitsi või automatiseeritud puhastamine orgaanilise lahustiga, ning sellist õhku võib töödelda protsessigaasi töötlemise süsteemi abil.

Kohaldatav üksnes aladel, kus toimub masinaosade ja seadmete puhastamine orgaanilise lahustiga.

PVT 15.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada LOÜde heitkogust heitgaasis ja suurendada ressursitõhusust.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| I. Protsessigaasist lahustite kogumine |
| a) | Kondenseerimine | Meetod orgaaniliste ühendite eemaldamiseks temperatuuri alandamisega nende kastepunktist allapoole, et kutsuda esile nende ühendite aurude veeldumist. Sõltuvalt nõutavast töötemperatuuride vahemikust kasutatakse selleks eri külmaaineid, näiteks jahutusvett, jahutatud vett (temperatuur tavaliselt umbes 5 °C), ammoniaaki või propaani. | Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur. |
| b) | Adsorbeerimine aktiivsöe või tseoliitide abil | LOÜd adsorbeeritakse aktiivsöe, tseoliidi või süsinikkiudpaberi pinnale. Seejärel adsorbeeritud aine desorbeeritakse taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele. Pideva käitamise huvides kasutatakse tavaliselt paralleelselt enam kui kahte adsorbeerimisseadet, millest üks töötab desorbeerimisrežiimis. Adsorbeerimist kasutatakse tavaliselt ka kontsentreerimisetapina, et suurendada järgneva oksüdeerimise tõhusust. | Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur. |
| c) | Absorbeerimine sobiva vedeliku abil | Sobiva vedeliku kasutamine protsessigaasist saasteainete, eelkõige lahustuvate ühendite ja tahkete osakeste (tolmu) eemaldamiseks absorbeerimise teel. Võimalik on ka lahusti kogumine, näiteks destilleerimise või termilise desorbeerimise teel.
  (Tolmu eemaldamise kohta vt PVT 18.) | Üldkohaldatav. |
| II. Protsessigaasis sisalduvate lahustite termiline töötlemine ja saadava energia taaskasutamine |
| d) | Protsessigaasi suunamine põletusseadmesse | Osa protsessigaasist või kogu protsessigaas suunatakse põlemisõhu ja lisakütusena kasutamiseks põletusseadmesse (sealhulgas näiteks soojus- ja elektrienergia koostootmise jaama), mida kasutatakse auru ja/või elektri tootmiseks. | Ei ole kohaldatav protsessigaasi puhul, mis sisaldab tööstusheidete direktiivi artikli 59 lõikes 5 osutatud aineid. Kohaldatavust võivad piirata ohutuskaalutlused. |
| e) | Rekuperatiivne termooksüdeerimine | Termooksüdeerimine, mille puhul kasutatakse heitgaasisoojust näiteks siseneva protsessigaasi eelkuumutamiseks. | Üldkohaldatav. |
| f) | Regeneratiivne termooksüdeerimine mitmekambrilise oksüdeerimisseadme või pöörleva ventiilideta õhujaotusseadme abil | Kasutatakse mitut (kolme või viit) keraamilise ainega täidetud kambrit sisaldavat oksüdeerimisseadet. Need kambrid on soojusvahetid, mida kuumutatakse oksüdeerimisprotsessist pärineva suitsugaasi abil ja kasutatakse seejärel pärast voolu vastassuunaliseks muutmist oksüdeerimisseadmesse siseneva õhu kuumutamiseks. Voolu vastassuunaliseks muutmine toimub korrapäraselt. Pöörleva ventiilideta õhujaotusseadme puhul paikneb keraamiline aine ühesainsas pöörlevas kambris, mis on jagatud mitmeks kiilukujuliseks osaks. | Üldkohaldatav. |
| g) | Katalüütiline oksüdeerimine | LOÜde oksüdeerimine katalüsaatori abil, mis võimaldab alandada oksüdeerimistemperatuuri ja vähendada kütusetarbimist. Eralduvat soojust saab rekuperatiiv- või regeneratiivsoojusvaheti abil taaskasutada. Mähisetraadi tootmisel tekkiva protsessigaasi töötlemiseks kasutatakse kõrgemat oksüdeerimistemperatuuri (500–750 °C). | Kohaldatavus võib olla piiratud katalüsaatorimürgi esinemise tõttu. |
| III. Protsessigaasis sisalduvate lahustite töötlemine ilma lahustite ja energia taaskasutamiseta |
| h) | Protsessigaasi bioloogiline töötlemine | Protsessigaas puhastatakse tolmust ja suunatakse biofiltriga reaktorisse. Biolfilter koosneb orgaanilise materjali (nt turvas, kanarbik, kompost, juured, puukoor, okaspuit või eri materjalide kombinatsioonid) või inertse materjali (nt savi, aktiivsüsi või polüuretaan) kihist, kus toimub protsessigaasi bioloogiline oksüdeerimine süsinikdioksiidiks, veeks, anorgaanilisteks sooladeks ja biomassiks looduslikult esinevate mikroorganismide toimel. Biofilter on tundlik tolmu ja kõrge temperatuuri ning protsessigaasi näitajate – näiteks siseneva gaasi temperatuuri ja LOÜde sisalduse – suure varieerumise suhtes. Võib olla vaja lisada täiendavaid toitaineid. | Kohaldatav üksnes biolagunevate lahustite töötlemiseks. |
| i) | Termooksüdeerimine | LOÜde oksüdeerimiseks protsessigaasi kuumutamine põlemiskambris õhu või hapnikuga isesüttimistemperatuurist kõrgema temperatuurini ja kõrge temperatuuri hoidmine piisavalt pika aja vältel, et tagada LOÜde täielik põlemine süsinikdioksiidiks ja veeks. | Üldkohaldatav. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

I. Protsessigaasist lahustite kogumine

a)

Kondenseerimine

Meetod orgaaniliste ühendite eemaldamiseks temperatuuri alandamisega nende kastepunktist allapoole, et kutsuda esile nende ühendite aurude veeldumist. Sõltuvalt nõutavast töötemperatuuride vahemikust kasutatakse selleks eri külmaaineid, näiteks jahutusvett, jahutatud vett (temperatuur tavaliselt umbes 5 °C), ammoniaaki või propaani.

Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur.

b)

Adsorbeerimine aktiivsöe või tseoliitide abil

LOÜd adsorbeeritakse aktiivsöe, tseoliidi või süsinikkiudpaberi pinnale. Seejärel adsorbeeritud aine desorbeeritakse taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele. Pideva käitamise huvides kasutatakse tavaliselt paralleelselt enam kui kahte adsorbeerimisseadet, millest üks töötab desorbeerimisrežiimis. Adsorbeerimist kasutatakse tavaliselt ka kontsentreerimisetapina, et suurendada järgneva oksüdeerimise tõhusust.

Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur.

c)

Absorbeerimine sobiva vedeliku abil

Sobiva vedeliku kasutamine protsessigaasist saasteainete, eelkõige lahustuvate ühendite ja tahkete osakeste (tolmu) eemaldamiseks absorbeerimise teel. Võimalik on ka lahusti kogumine, näiteks destilleerimise või termilise desorbeerimise teel.

(Tolmu eemaldamise kohta vt PVT 18.)

Üldkohaldatav.

II. Protsessigaasis sisalduvate lahustite termiline töötlemine ja saadava energia taaskasutamine

d)

Protsessigaasi suunamine põletusseadmesse

Osa protsessigaasist või kogu protsessigaas suunatakse põlemisõhu ja lisakütusena kasutamiseks põletusseadmesse (sealhulgas näiteks soojus- ja elektrienergia koostootmise jaama), mida kasutatakse auru ja/või elektri tootmiseks.

Ei ole kohaldatav protsessigaasi puhul, mis sisaldab tööstusheidete direktiivi artikli 59 lõikes 5 osutatud aineid. Kohaldatavust võivad piirata ohutuskaalutlused.

e)

Rekuperatiivne termooksüdeerimine

Termooksüdeerimine, mille puhul kasutatakse heitgaasisoojust näiteks siseneva protsessigaasi eelkuumutamiseks.

Üldkohaldatav.

f)

Regeneratiivne termooksüdeerimine mitmekambrilise oksüdeerimisseadme või pöörleva ventiilideta õhujaotusseadme abil

Kasutatakse mitut (kolme või viit) keraamilise ainega täidetud kambrit sisaldavat oksüdeerimisseadet. Need kambrid on soojusvahetid, mida kuumutatakse oksüdeerimisprotsessist pärineva suitsugaasi abil ja kasutatakse seejärel pärast voolu vastassuunaliseks muutmist oksüdeerimisseadmesse siseneva õhu kuumutamiseks. Voolu vastassuunaliseks muutmine toimub korrapäraselt. Pöörleva ventiilideta õhujaotusseadme puhul paikneb keraamiline aine ühesainsas pöörlevas kambris, mis on jagatud mitmeks kiilukujuliseks osaks.

Üldkohaldatav.

g)

Katalüütiline oksüdeerimine

LOÜde oksüdeerimine katalüsaatori abil, mis võimaldab alandada oksüdeerimistemperatuuri ja vähendada kütusetarbimist. Eralduvat soojust saab rekuperatiiv- või regeneratiivsoojusvaheti abil taaskasutada. Mähisetraadi tootmisel tekkiva protsessigaasi töötlemiseks kasutatakse kõrgemat oksüdeerimistemperatuuri (500–750 °C).

Kohaldatavus võib olla piiratud katalüsaatorimürgi esinemise tõttu.

III. Protsessigaasis sisalduvate lahustite töötlemine ilma lahustite ja energia taaskasutamiseta

h)

Protsessigaasi bioloogiline töötlemine

Protsessigaas puhastatakse tolmust ja suunatakse biofiltriga reaktorisse. Biolfilter koosneb orgaanilise materjali (nt turvas, kanarbik, kompost, juured, puukoor, okaspuit või eri materjalide kombinatsioonid) või inertse materjali (nt savi, aktiivsüsi või polüuretaan) kihist, kus toimub protsessigaasi bioloogiline oksüdeerimine süsinikdioksiidiks, veeks, anorgaanilisteks sooladeks ja biomassiks looduslikult esinevate mikroorganismide toimel. Biofilter on tundlik tolmu ja kõrge temperatuuri ning protsessigaasi näitajate – näiteks siseneva gaasi temperatuuri ja LOÜde sisalduse – suure varieerumise suhtes. Võib olla vaja lisada täiendavaid toitaineid.

Kohaldatav üksnes biolagunevate lahustite töötlemiseks.

i)

Termooksüdeerimine

LOÜde oksüdeerimiseks protsessigaasi kuumutamine põlemiskambris õhu või hapnikuga isesüttimistemperatuurist kõrgema temperatuurini ja kõrge temperatuuri hoidmine piisavalt pika aja vältel, et tagada LOÜde täielik põlemine süsinikdioksiidiks ja veeks.

Üldkohaldatav.

PVTga saavutatavad heitetasemed on esitatud käesolevate PVT-järelduste tabelites 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 ja 35.

PVT 16.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada LOÜde heitkoguste vähendamise süsteemi energiatarbimist.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Protsessigaasi töötlemise süsteemi suunatavate LOÜde koguse hoidmine konstantsena ventilaatori abil, millel on muudetava sagedusega ajam | Tsentraalses protsessigaasi töötlemise süsteemis sellise ventilaatori kasutamine, millel on muudetava sagedusega ajam, mis võimaldab õhu voolukiiruse muutmist vastavalt töötavatest seadmetest väljuva gaasi kogusele. | See meetod on tsentraalses protsessigaasi termilise töötlemise süsteemis kohaldatav üksnes partiipõhiste protsesside, näiteks trükkimise puhul. |
| b) | Protsessisisene protsessigaasi lahustisisalduse suurendamine | Kõvastusahjus/kuivatis ja/või pihustuskabiinis tekkiv protsessigaas suunatakse protsessisiseselt ringlusse, nii et LOÜde sisaldus protsessigaasis suureneb ja protsessigaasi töötlemise süsteemi saastevähendamistõhusus suureneb. | Kohaldatavust võivad piirata tervise ja ohutusega seotud tegurid, näiteks LEL, ning toote kvaliteedinõuded ja spetsifikatsioonid. |
| c) | Protsessiväline protsessigaasi lahustisisalduse suurendamine adsorbeerimise teel | Protsessigaasi lahustisisalduse suurendamiseks juhitakse pihustuskabiini protsessiõhk, millele võib lisanduda kõvastusahju/kuivati protsessigaas, pidevas ringvoolus läbi adsorbeerimisseadme. Selline seade võib olla:






  — | aktiivsöe või tseoliidi liikumatu kihiga; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Protsessigaasi töötlemise süsteemi suunatavate LOÜde koguse hoidmine konstantsena ventilaatori abil, millel on muudetava sagedusega ajam

Tsentraalses protsessigaasi töötlemise süsteemis sellise ventilaatori kasutamine, millel on muudetava sagedusega ajam, mis võimaldab õhu voolukiiruse muutmist vastavalt töötavatest seadmetest väljuva gaasi kogusele.

See meetod on tsentraalses protsessigaasi termilise töötlemise süsteemis kohaldatav üksnes partiipõhiste protsesside, näiteks trükkimise puhul.

b)

Protsessisisene protsessigaasi lahustisisalduse suurendamine

Kõvastusahjus/kuivatis ja/või pihustuskabiinis tekkiv protsessigaas suunatakse protsessisiseselt ringlusse, nii et LOÜde sisaldus protsessigaasis suureneb ja protsessigaasi töötlemise süsteemi saastevähendamistõhusus suureneb.

Kohaldatavust võivad piirata tervise ja ohutusega seotud tegurid, näiteks LEL, ning toote kvaliteedinõuded ja spetsifikatsioonid.

c)

Protsessiväline protsessigaasi lahustisisalduse suurendamine adsorbeerimise teel

Protsessigaasi lahustisisalduse suurendamiseks juhitakse pihustuskabiini protsessiõhk, millele võib lisanduda kõvastusahju/kuivati protsessigaas, pidevas ringvoolus läbi adsorbeerimisseadme. Selline seade võib olla:

—

aktiivsöe või tseoliidi liikumatu kihiga;

| — | aktiivsöe keevkihiga; |
| --- | --- |

—

aktiivsöe keevkihiga;

| — | aktiivsöe või tseoliidiga rootorpüüdur; |
| --- | --- |

—

aktiivsöe või tseoliidiga rootorpüüdur;

| — | molekulaarsõelaga. |
| --- | --- |

—

molekulaarsõelaga.

Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur.

d)

Rõhuühtlustuskambril põhinev meetod heitgaasi koguse vähendamiseks

Kõvastusahjust/kuivatist pärinev protsessigaas juhitakse suurde rõhuühtlustuskambrisse ja osa sellest suunatakse sisendõhuna tagasi kõvastusahju/kuivatisse. Üleliigne õhk suunatakse rõhuühtlustuskambrist protsessigaasi töötlemise süsteemi. Selle tsükliga suurendatakse LOÜde sisaldust kõvastusahju/kuivati õhus ja vähendatakse heitgaasi kogust.

Üldkohaldatav.

1.1.11.2.   NOx- ja CO-heide

PVT 17.   See PVT seisneb allpool kirjeldatud meetodi a või mõlema allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada NOx heitkogust heitgaasis ning samal ajal piirata protsessigaasis sisalduvate lahustite termilisel töötlemisel tekkivat CO heitkogust.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Termilise töötlemise tingimuste optimeerimine (projekteerimine ja käitamine) | Põlemiskambrite, põletite ja nendega seotud seadmete heal tasemel projekteerimine koos põlemistingimuste optimeerimisega (nt selliste põlemisparameetrite nagu temperatuuri ja viibeaja reguleerimine) automaatsüsteemide abil või ilma nendeta ning põletussüsteemi korrapärase plaanilise hooldusega vastavalt tarnija soovitustele. | Meetodi kohaldatavus seoses projekteerimisega võib olemasoleva käitise puhul olla piiratud. |
| b) | Vähese NOx-heitega põletite kasutamine | Leegi maksimumtemperatuuri põlemiskambris vähendatakse ning sellega saavutatakse aeglasem, kuid täielik põlemine ning tõhusam soojusülekanne (leegi kiirgustegur suureneb). Seejuures pikendatakse viibeaega, et tagada LOÜde soovitud hävimine. | Olemasoleva käitise puhul võivad kohaldatavust piirata konstruktsiooni ja/või käitamisega seotud piirangud. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Termilise töötlemise tingimuste optimeerimine (projekteerimine ja käitamine)

Põlemiskambrite, põletite ja nendega seotud seadmete heal tasemel projekteerimine koos põlemistingimuste optimeerimisega (nt selliste põlemisparameetrite nagu temperatuuri ja viibeaja reguleerimine) automaatsüsteemide abil või ilma nendeta ning põletussüsteemi korrapärase plaanilise hooldusega vastavalt tarnija soovitustele.

Meetodi kohaldatavus seoses projekteerimisega võib olemasoleva käitise puhul olla piiratud.

b)

Vähese NOx-heitega põletite kasutamine

Leegi maksimumtemperatuuri põlemiskambris vähendatakse ning sellega saavutatakse aeglasem, kuid täielik põlemine ning tõhusam soojusülekanne (leegi kiirgustegur suureneb). Seejuures pikendatakse viibeaega, et tagada LOÜde soovitud hävimine.

Olemasoleva käitise puhul võivad kohaldatavust piirata konstruktsiooni ja/või käitamisega seotud piirangud.

Tabel 1

Protsessigaasi termilisel töötlemisel PVTga saavutatav heitetase heitgaasis NOx-heite puhul ja soovituslik heitetase heitgaasis CO-heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase (21)

  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase (21)

  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOx | mg/Nm3 | 20–130 (22) | Soovituslikku heitetaset ei ole kehtestatud |
| CO | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 20–150 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase (21)

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase (21)

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

NOx

mg/Nm3

20–130 (22)

Soovituslikku heitetaset ei ole kehtestatud

CO

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

20–150

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.1.11.3.   Tolmuheide

PVT 18.   See PVT seisneb ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamises, et vähendada aluspinna ettevalmistamisel, lõikamisel, kattekihiga katmisel ja viimistlemisel tekkiva tolmu kogust heitgaasis tabelis 2 loetletud sektorite ja protsesside puhul.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Märgeraldusega pihustuskabiin (loputusega tagapaneel) | Liigpihustamisel tekkinud värviosakesed püütakse kinni pihustuskabiini tagapaneeli mööda vertikaalselt alla laskuva veekardinaga. Vee ja värvi segu kogutakse mahutisse ja vesi lastakse uuesti ringlusse. |
| b) | Märgpuhastus | Protsessigaasis sisalduvad värviosakesed ja muu tolm eraldatakse protsessigaasi ja vee intensiivse segamise teel märgpuhastussüsteemides. (LOÜde eemaldamise kohta vt PVT 15, meetod c.) |
| c) | Liigpihustatud värvi kuiveraldus eelkattematerjali kasutamisega | Liigpihustatud värvi kuiveraldamise protsess, kus kasutatakse membraanfiltreid koos eelkattematerjalina toimiva lubjakivipulbriga, mis hoiab ära membraanide ummistumise. |
| d) | Liigpihustatud värvi kuiveraldus filtrite abil | Mehaaniline eraldamissüsteem, kus kasutatakse näiteks kartongi, kangast või räbu. |
| e) | Elektrifilter | Elektrifiltri puhul antakse osakestele laeng ja eraldatakse need elektrivälja toimel. Kuivelektrifiltri puhul eemaldatakse kogutud materjal mehaaniliselt (nt raputamise teel, vibratsiooniga või suruõhuga). Märgelektrifiltri puhul kasutatakse selleks uhtmist sobiva vedelikuga, tavaliselt veepõhise eraldusainega. |

Meetod

Kirjeldus

a)

Märgeraldusega pihustuskabiin (loputusega tagapaneel)

Liigpihustamisel tekkinud värviosakesed püütakse kinni pihustuskabiini tagapaneeli mööda vertikaalselt alla laskuva veekardinaga. Vee ja värvi segu kogutakse mahutisse ja vesi lastakse uuesti ringlusse.

b)

Märgpuhastus

Protsessigaasis sisalduvad värviosakesed ja muu tolm eraldatakse protsessigaasi ja vee intensiivse segamise teel märgpuhastussüsteemides. (LOÜde eemaldamise kohta vt PVT 15, meetod c.)

c)

Liigpihustatud värvi kuiveraldus eelkattematerjali kasutamisega

Liigpihustatud värvi kuiveraldamise protsess, kus kasutatakse membraanfiltreid koos eelkattematerjalina toimiva lubjakivipulbriga, mis hoiab ära membraanide ummistumise.

d)

Liigpihustatud värvi kuiveraldus filtrite abil

Mehaaniline eraldamissüsteem, kus kasutatakse näiteks kartongi, kangast või räbu.

e)

Elektrifilter

Elektrifiltri puhul antakse osakestele laeng ja eraldatakse need elektrivälja toimel. Kuivelektrifiltri puhul eemaldatakse kogutud materjal mehaaniliselt (nt raputamise teel, vibratsiooniga või suruõhuga). Märgelektrifiltri puhul kasutatakse selleks uhtmist sobiva vedelikuga, tavaliselt veepõhise eraldusainega.

Tabel 2

PVTga saavutatavad heitetasemed heitgaasis tolmuheite puhul

| Näitaja | Sektor | Protsess | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tolm | Sõidukite kattekihiga katmine | Pihustamise teel katmine | mg/Nm3 | < 1–3 |
| Muude metall- ja plastpindade katmine | Pihustamise teel katmine |
| Õhusõidukite kattekihiga katmine | Ettevalmistamine (nt lihvimine, jugatöötlus) ja kattekihi pealekandmine |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine | Pihustamine |
| Puitpindade kattekihiga katmine | Ettevalmistamine ja kattekihi pealekandmine |

Näitaja

Sektor

Protsess

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

Tolm

Sõidukite kattekihiga katmine

Pihustamise teel katmine

mg/Nm3

< 1–3

Muude metall- ja plastpindade katmine

Pihustamise teel katmine

Õhusõidukite kattekihiga katmine

Ettevalmistamine (nt lihvimine, jugatöötlus) ja kattekihi pealekandmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine

Pihustamine

Puitpindade kattekihiga katmine

Ettevalmistamine ja kattekihi pealekandmine

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.1.12.   Energiatõhusus

PVT 19.   See PVT seisneb tõhusa energiakasutuse eesmärgil nii allpool kirjeldatud meetodite a ja b kui ka meetodite c–h sobiva kombinatsiooni kasutamises.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| Haldusmeetodid |
| a) | Energiatõhususkava | Energiatõhususkava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab asjaomase tegevusega seotud erienergiatarbe määratlemist ja arvutamist, tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramist igal aastal (nt energiatarbimine megavatt-tundides toodangu ühe tonni kohta) ning perioodiliste tõhustamiseesmärkide ja nendega seotud meetmete kavandamist. Seda kava kohandatakse lähtuvalt konkreetse käitise eripärast seoses seal läbi viidava(te) protsessi(de), kasutatavate materjalide, valmistatavate toodete jms aspektidega. | Energiatõhususkava ja energiabilansi andmete üksikasjalikkus ja sisu sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning kasutatavate energiaallikate liigist. Meetodi kohaldamine ei pruugi olla vajalik, kui pinnatöötlust orgaanilise lahusti abil viiakse läbi suuremas käitises ning seda tegevust on sellise käitise energiatõhususkavas ja energiabilansi andmetes juba piisavalt käsitletud. |
| b) | Energiabilansi andmed | Üks kord aastas sellise energiabilansiaruande koostamine, mis sisaldab teavet energiatarbimise ja energiatootmise (sealhulgas energia ekspordi) kohta allikate kaupa (nt elekter, fossiilkütused, taastuvenergia, imporditud soojus- ja/või jahutusenergia). See hõlmab järgmist:






  i) | orgaanilise lahusti abil toimuvat pinnatöötlust iseloomustava energiabilansi piiride määratlemine; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Haldusmeetodid

a)

Energiatõhususkava

Energiatõhususkava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab asjaomase tegevusega seotud erienergiatarbe määratlemist ja arvutamist, tulemuslikkuse põhinäitajate kindlaksmääramist igal aastal (nt energiatarbimine megavatt-tundides toodangu ühe tonni kohta) ning perioodiliste tõhustamiseesmärkide ja nendega seotud meetmete kavandamist. Seda kava kohandatakse lähtuvalt konkreetse käitise eripärast seoses seal läbi viidava(te) protsessi(de), kasutatavate materjalide, valmistatavate toodete jms aspektidega.

Energiatõhususkava ja energiabilansi andmete üksikasjalikkus ja sisu sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning kasutatavate energiaallikate liigist. Meetodi kohaldamine ei pruugi olla vajalik, kui pinnatöötlust orgaanilise lahusti abil viiakse läbi suuremas käitises ning seda tegevust on sellise käitise energiatõhususkavas ja energiabilansi andmetes juba piisavalt käsitletud.

b)

Energiabilansi andmed

Üks kord aastas sellise energiabilansiaruande koostamine, mis sisaldab teavet energiatarbimise ja energiatootmise (sealhulgas energia ekspordi) kohta allikate kaupa (nt elekter, fossiilkütused, taastuvenergia, imporditud soojus- ja/või jahutusenergia). See hõlmab järgmist:

i)

orgaanilise lahusti abil toimuvat pinnatöötlust iseloomustava energiabilansi piiride määratlemine;

| ii) | teave energiatarbimise kohta lähtuvalt tarnitud energiast; |
| --- | --- |

ii)

teave energiatarbimise kohta lähtuvalt tarnitud energiast;

| iii) | teave käitisest eksporditud energia kohta; |
| --- | --- |

iii)

teave käitisest eksporditud energia kohta;

| iv) | energiavooge käsitlev teave (nt Sankey diagrammid või energiabilansid), millest nähtub, kuidas tarbitakse energiat kogu protsessi lõikes. |
| --- | --- |

iv)

energiavooge käsitlev teave (nt Sankey diagrammid või energiabilansid), millest nähtub, kuidas tarbitakse energiat kogu protsessi lõikes.

Energiabilansiaruannet kohandatakse lähtuvalt konkreetse käitise eripärast seoses seal läbi viidava(te) protsessi(de), kasutatavate materjalide jms aspektidega.

Asjaomaste protsessidega seotud meetodid

c)

Jahutatud või kuumutatud vedelikke sisaldavate mahutite ja vaatide ning põletus- ja aurusüsteemide soojusisolatsioon

Selle saavutamiseks võib näiteks:

| — | kasutada topeltseinaga mahuteid; |
| --- | --- |

—

kasutada topeltseinaga mahuteid;

| — | kasutada eelisoleeritud mahuteid; |
| --- | --- |

—

kasutada eelisoleeritud mahuteid;

| — | isoleerida põletusseadmed, aurutorud ja jahutatud või kuumutatud vedelikke sisaldavad torud. |
| --- | --- |

—

isoleerida põletusseadmed, aurutorud ja jahutatud või kuumutatud vedelikke sisaldavad torud.

Üldkohaldatav.

d)

Soojuse taaskasutamine soojus- ja elektrienergia või soojus-, jahutus- ja elektrienergia koostootmisel

Soojuse (peamiselt aurusüsteemist pärineva soojuse) taaskasutamine tööstusprotsessides ja tööstustegevuses. Soojus-, jahutus- ja elektrienergia koostootmise (kolmiktootmise) süsteemis kasutatakse absorptsioonjahutit, kus toimub vee jahutamine madalatemperatuurilise soojuse abil.

Kohaldatavust võivad piirata käitise planeering, kuuma gaasi voogude näitajad (nt voolukiirus, temperatuur) ja sobiva küttenõudluse puudumine.

e)

Kuuma gaasi voogude soojuse taaskasutamine

Kuuma gaasi voogudes (nt kuivatist või jahutustsoonist pärit voogudes) sisalduva energia taaskasutamine näiteks protsessiõhuna taas ringlusse suunamise teel, soojusvaheti abil, eri protsessides või käitiseväliselt.

f)

Protsessiõhu ja protsessigaasi voolukiiruse reguleerimine

Protsessiõhu ja protsessigaasi voolukiiruse reguleerimine vastavalt vajadusele. See hõlmab ka ventilatsiooniõhu voolukiiruse vähendamist tühikäigul töötamise ja hoolduse ajal.

Üldkohaldatav.

g)

Pihustuskabiini protsessigaasi ringlusse suunamine

Pihustuskabiini protsessigaasi kogumine ja ringlusse suunamine koos liigpihustatud värvi tõhusa eraldamisega. Sellega kaasnev energiatarbimine on väiksem kui värske õhu kasutamisel.

Kohaldatavust võivad piirata tervise- ja ohutuskaalutlused.

h)

Sooja õhu ringluse optimeerimine suures kõvastuskabiinis õhu turbulaatori abil

Õhk juhitakse kõvastuskabiini ühte ossa ja jaotatakse laiali õhu turbulaatori abil, mis muudab laminaarse õhuvoolu soovitud turbulentseks õhuvooluks.

Kohaldatav üksnes sektorites, kus kasutatakse pihustamise teel katmist.

Tabel 3

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed erienergiatarbe puhul

| Sektor | Tooteliik | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sõidukite kattekihiga katmine | Sõiduautod | MWh pinnakatte saanud sõiduki kohta | 0,5–1,3 |
| Kaubikud | 0,8–2 |
| Veokikabiinid | 1–2 |
| Veokid | 0,3–0,5 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine | Teras- ja/või alumiiniumrullmaterjal | kWh pinnakatte saanud rullmaterjali m2 kohta | 0,2–2,5 (23) |
| Tekstiilmaterjalide, fooliumi ja paberi kattekihiga katmine | Tekstiilmaterjali katmine polüuretaani ja/või polüvinüülkloriidiga | kWh kattekihi saanud pinna m2 kohta | 1–5 |
| Mähisetraadi tootmine | Traat keskmise läbimõõduga > 0,1 mm | kWh kattekihi saanud traadi kg kohta | < 5 |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine | Kõik tooteliigid | kWh kattekihi saanud pinna m2 kohta | 0,3–1,5 |
| Kuivatiga rullofsettrükk | Kõik tooteliigid | kWh trükitud pinna m2 kohta | 4–14 |
| Fleksograafia ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutatav rotatsioonsügavtrükk | Kõik tooteliigid | kWh trükitud pinna m2 kohta | 50–350 |
| Väljaannete trükkimisel kasutatav rotatsioonsügavtrükk | Kõik tooteliigid | kWh trükitud pinna m2 kohta | 10–30 |

Sektor

Tooteliik

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Sõidukite kattekihiga katmine

Sõiduautod

MWh pinnakatte saanud sõiduki kohta

0,5–1,3

Kaubikud

0,8–2

Veokikabiinid

1–2

Veokid

0,3–0,5

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Teras- ja/või alumiiniumrullmaterjal

kWh pinnakatte saanud rullmaterjali m2 kohta

0,2–2,5 (23)

Tekstiilmaterjalide, fooliumi ja paberi kattekihiga katmine

Tekstiilmaterjali katmine polüuretaani ja/või polüvinüülkloriidiga

kWh kattekihi saanud pinna m2 kohta

1–5

Mähisetraadi tootmine

Traat keskmise läbimõõduga > 0,1 mm

kWh kattekihi saanud traadi kg kohta

< 5

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine

Kõik tooteliigid

kWh kattekihi saanud pinna m2 kohta

0,3–1,5

Kuivatiga rullofsettrükk

Kõik tooteliigid

kWh trükitud pinna m2 kohta

4–14

Fleksograafia ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutatav rotatsioonsügavtrükk

Kõik tooteliigid

kWh trükitud pinna m2 kohta

50–350

Väljaannete trükkimisel kasutatav rotatsioonsügavtrükk

Kõik tooteliigid

kWh trükitud pinna m2 kohta

10–30

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVT 19 meetodis b.

1.1.13.   Veekasutus ja reovee teke

PVT 20.   See PVT seisneb üheaegselt nii allpool kirjeldatud meetodi a kui ka teiste allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises eesmärgiga vähendada veepõhiste protsessidega (nt rasvatustamine, puhastamine, pinnatöötlus, märgpuhastus) seotud veekulu ja tekkiva reovee kogust.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Veemajanduskava ja veeauditid | Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:






  — | käitise vooskeemid ja vee massibilanss; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Veemajanduskava ja veeauditid

Veemajanduskava ja veeauditid on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmavad järgmist:

—

käitise vooskeemid ja vee massibilanss;

| — | tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine; |
| --- | --- |

—

tõhusa veekasutuse eesmärkide seadmine;

| — | veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (nt veekasutuse reguleerimine, vee ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine). |
| --- | --- |

—

veekasutuse optimeerimise meetodite rakendamine (nt veekasutuse reguleerimine, vee ringlussevõtt, lekete tuvastamine ja kõrvaldamine).

Veeaudit viiakse läbi vähemalt kord aastas.

Veemajanduskava ja veeauditite üksikasjalikkus ja sisu sõltuvad üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest. Meetodi kohaldamine ei pruugi olla vajalik, kui pinnatöötlust orgaanilise lahusti abil viiakse läbi suuremas käitises ning seda tegevust on sellise käitise veemajanduskavas ja veeauditites juba piisavalt käsitletud.

b)

Mitmeastmeline vastassuunaline loputus

Mitmeastmeline loputus, mille puhul vesi voolab töödeldava detaili või aluspinna liikumissuunale vastupidises suunas. See võimaldab põhjalikku loputamist väikese veekuluga.

Kohaldatav juhul, kui kasutatakse loputamist.

c)

Vee taaskasutus ja/või ringlussevõtt

Veevoogusid (nt kasutatud loputusvesi, märgpuhastusel tekkinud reovesi) taaskasutatakse või need võetakse ringlusse – vajaduse korral pärast puhastamist – selliste meetodite abil nagu ioonivahetus või filtrimine (vt PVT 21). Vee taaskasutamise ja/või ringlussevõtu määr sõltub käitise veebilansist ning asjaomaste veevoogude omadustest ja neis esinevate saasteainete sisaldusest.

Üldkohaldatav.

Tabel 4

PVTga saavutatavad keskkonnatoime tasemed vee erikulu puhul

| Sektor | Tooteliik | Ühik | PVTga saavutatav keskkonnatoime tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sõidukite kattekihiga katmine | Sõiduautod | m3 pinnakatte saanud sõiduki kohta | 0,5–1,3 |
| Kaubikud | 1–2,5 |
| Veokikabiinid | 0,7–3 |
| Veokid | 1–5 |
| Rullmaterjali kattekihiga katmine | Teras- ja/või alumiiniumrullmaterjal | Liiter pinnakatte saanud rullmaterjali m2 kohta | 0,2–1,3 (24) |
| Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine | Kaheosalised DWI-joogipurgid | Liiter 1000 purgi kohta | 90–110 |

Sektor

Tooteliik

Ühik

PVTga saavutatav keskkonnatoime tase

(aasta keskmine)

Sõidukite kattekihiga katmine

Sõiduautod

m3 pinnakatte saanud sõiduki kohta

0,5–1,3

Kaubikud

1–2,5

Veokikabiinid

0,7–3

Veokid

1–5

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Teras- ja/või alumiiniumrullmaterjal

Liiter pinnakatte saanud rullmaterjali m2 kohta

0,2–1,3 (24)

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine

Kaheosalised DWI-joogipurgid

Liiter 1000 purgi kohta

90–110

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVT 20 meetodis a.

1.1.14.   Vetteheide

PVT 21.   See PVT seisneb allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni kasutamises eesmärgiga vähendada veepõhiste protsessidega (nt rasvatustamine, puhastamine, pinnatöötlus, märgpuhastus) seotud vetteheidet ja/või hõlbustada vee taaskasutamist ja ringlussevõttu.

| Meetod | Kirjeldus | Tüüpilised eemaldatavad saasteained |
| --- | --- | --- |
| Eel-, esma- ja üldpuhastus |
| a) | Ühtlustamine | Voogude ja saastekoormuse tasakaalustamine mahutite abil või muude käitlusmeetoditega. | Kõik saasteained |
| b) | Neutraliseerimine | Reovee pH viiakse neutraalsele tasemele (väärtusele ligikaudu 7). | Happed, leelised |
| c) | Füüsiline eraldamine näiteks resti, sõela, liivapüüduri või eelsetiti abil või magneteralduse teel | Suuremad tahked osakesed, hõljuvaine, metalliosakesed |
| Füüsikalis-keeemiline töötlus |
| d) | Adsorbeerimine | Lahustunud ainete eemaldamine reoveest nende adsorbeerimisega suure poorsusega tahkete osakeste (tavaliselt aktiivsöe) pinnale. | Adsorbeeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks AOX |
| e) | Vaakumdestilleerimine | Saasteainete eemaldamine reovee termilise töötlemisega vähendatud rõhul. | Destilleeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks teatavad lahustid |
| f) | Sadestamine | Lahustunud saasteainete muundamine lahustumatuteks ühenditeks sadesti lisamise teel. Tekkinud tahke sade eraldatakse seejärel setitamise, floteerimise või filtrimise teel. | Sadestatavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks metallid |
| g) | Keemiline redutseerimine | Keemilise redutseerimise puhul muundatakse saasteained keemilise redutseerija toimel sarnasteks, kuid vähem kahjulikeks või vähem ohtlikeks ühenditeks. | Redutseeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks kuuevalentne kroom (Cr(VI)) |
| h) | Ioonivahetus | Ioonsete saasteainete sidumine reoveest ja nende asendamine keskkonnasõbralikumate ioonidega ioonivahetusvaigu abil. Saasteainete ajutisele sidumisele järgneb nende vabastamine regenereerimis- või pesuvedelikku. | Ioonsed biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks metallid |
| i) | Läbipuhumine | Läbipuhumisega eemaldatavate saasteainete veefaasist eemaldamine gaasi (nt auru, lämmastiku või õhu) vedelikust läbijuhtimise teel. Eemaldamise tõhusust võib suurendada temperatuuri tõstmine või rõhu langetamine. | Läbipuhumisega eemaldatavad saasteained, näiteks teatavad adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) |
| Bioloogiline töötlus |
| j) | Bioloogiline töötlus | Mikroorganismide kasutamine reovee puhastamiseks (nt anaeroobne töötlus, aeroobne töötlus). | Biolagunevad orgaanilised ühendid |
| Tahke aine eemaldamine lõppetapis |
| k) | Koaguleerimine ja helvestamine | Koaguleerimist ja helvestamist kasutatakse hõljuvaine eraldamiseks reoveest ning see toimub sageli järjestikuste etappidena. Koaguleerimiseks lisatakse hõljuvaine laengule vastupidise laenguga koagulante. Helvestamise etapis segatakse reovett õrnalt ning see põhjustab mikrohelveste liitumist kokkupõrkel ja suuremate helveste teket. Selle protsessi hõlbustamiseks võib lisada polümeere. | Hõljuvaine ja osakestega seotud metallid |
| l) | Setitamine | Hõljuvaine osakeste eraldamine raskusjõu mõjul setitamisega. |
| m) | Filtrimine | Reoveest tahke aine eraldamine poorsest materjalist läbijuhtimise teel, näiteks liivfiltrimine, nanofiltrimine, mikrofiltrimine või ultrafiltrimine. |
| n) | Floteerimine | Tahke aine või vedeliku osakeste eraldamiseks reoveest lastakse neil kinnituda väikestele gaasimullidele, tavaliselt õhumullidele. Ujuvad osakesed kogunevad veepinnale ja kogutakse sealt pinnaltkorjeseadmega. |

Meetod

Kirjeldus

Tüüpilised eemaldatavad saasteained

Eel-, esma- ja üldpuhastus

a)

Ühtlustamine

Voogude ja saastekoormuse tasakaalustamine mahutite abil või muude käitlusmeetoditega.

Kõik saasteained

b)

Neutraliseerimine

Reovee pH viiakse neutraalsele tasemele (väärtusele ligikaudu 7).

Happed, leelised

c)

Füüsiline eraldamine näiteks resti, sõela, liivapüüduri või eelsetiti abil või magneteralduse teel

Suuremad tahked osakesed, hõljuvaine, metalliosakesed

Füüsikalis-keeemiline töötlus

d)

Adsorbeerimine

Lahustunud ainete eemaldamine reoveest nende adsorbeerimisega suure poorsusega tahkete osakeste (tavaliselt aktiivsöe) pinnale.

Adsorbeeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks AOX

e)

Vaakumdestilleerimine

Saasteainete eemaldamine reovee termilise töötlemisega vähendatud rõhul.

Destilleeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks teatavad lahustid

f)

Sadestamine

Lahustunud saasteainete muundamine lahustumatuteks ühenditeks sadesti lisamise teel. Tekkinud tahke sade eraldatakse seejärel setitamise, floteerimise või filtrimise teel.

Sadestatavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks metallid

g)

Keemiline redutseerimine

Keemilise redutseerimise puhul muundatakse saasteained keemilise redutseerija toimel sarnasteks, kuid vähem kahjulikeks või vähem ohtlikeks ühenditeks.

Redutseeritavad biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks kuuevalentne kroom (Cr(VI))

h)

Ioonivahetus

Ioonsete saasteainete sidumine reoveest ja nende asendamine keskkonnasõbralikumate ioonidega ioonivahetusvaigu abil. Saasteainete ajutisele sidumisele järgneb nende vabastamine regenereerimis- või pesuvedelikku.

Ioonsed biolagunematud või pärssivad lahustunud saasteained, näiteks metallid

i)

Läbipuhumine

Läbipuhumisega eemaldatavate saasteainete veefaasist eemaldamine gaasi (nt auru, lämmastiku või õhu) vedelikust läbijuhtimise teel. Eemaldamise tõhusust võib suurendada temperatuuri tõstmine või rõhu langetamine.

Läbipuhumisega eemaldatavad saasteained, näiteks teatavad adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)

Bioloogiline töötlus

j)

Bioloogiline töötlus

Mikroorganismide kasutamine reovee puhastamiseks (nt anaeroobne töötlus, aeroobne töötlus).

Biolagunevad orgaanilised ühendid

Tahke aine eemaldamine lõppetapis

k)

Koaguleerimine ja helvestamine

Koaguleerimist ja helvestamist kasutatakse hõljuvaine eraldamiseks reoveest ning see toimub sageli järjestikuste etappidena. Koaguleerimiseks lisatakse hõljuvaine laengule vastupidise laenguga koagulante. Helvestamise etapis segatakse reovett õrnalt ning see põhjustab mikrohelveste liitumist kokkupõrkel ja suuremate helveste teket. Selle protsessi hõlbustamiseks võib lisada polümeere.

Hõljuvaine ja osakestega seotud metallid

l)

Setitamine

Hõljuvaine osakeste eraldamine raskusjõu mõjul setitamisega.

m)

Filtrimine

Reoveest tahke aine eraldamine poorsest materjalist läbijuhtimise teel, näiteks liivfiltrimine, nanofiltrimine, mikrofiltrimine või ultrafiltrimine.

n)

Floteerimine

Tahke aine või vedeliku osakeste eraldamiseks reoveest lastakse neil kinnituda väikestele gaasimullidele, tavaliselt õhumullidele. Ujuvad osakesed kogunevad veepinnale ja kogutakse sealt pinnaltkorjeseadmega.

Tabel 5

PVTga saavutatavad heitetasemed suublasse otseheite puhul

| Aine/näitaja | Sektor | PVTga saavutatav heitetase (25) |
| --- | --- | --- |
| Hõljuvaine üldsisaldus (TSS) | Sõidukite kattekihiga katmine
  Rullmaterjali kattekihiga katmine
  Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) | 5–30 mg/l |
| Keemiline hapnikutarve (KHT) (26) | 30–150 mg/l |
| Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluoriid (F-) (27) | 2–25 mg/l |
| Nikkel (väljendatuna Ni-na) | Sõidukite kattekihiga katmine
  Rullmaterjali kattekihiga katmine | 0,05–0,4 mg/l |
| Tsink (väljendatuna Zn-na) | 0,05–0,6 mg/l (28) |
| Kroomi üldsisaldus (väljendatuna Cr-na) (29) | Õhusõidukite kattekihiga katmine
  Rullmaterjali kattekihiga katmine | 0,01–0,15 mg/l |
| Kuuevalentne kroom (väljendatuna Cr(VI)-na) (30) | 0,01–0,05 mg/l |

Aine/näitaja

Sektor

PVTga saavutatav heitetase (25)

Hõljuvaine üldsisaldus (TSS)

Sõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

5–30 mg/l

Keemiline hapnikutarve (KHT) (26)

30–150 mg/l

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)

0,1–0,4 mg/l

Fluoriid (F-) (27)

2–25 mg/l

Nikkel (väljendatuna Ni-na)

Sõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

0,05–0,4 mg/l

Tsink (väljendatuna Zn-na)

0,05–0,6 mg/l (28)

Kroomi üldsisaldus (väljendatuna Cr-na) (29)

Õhusõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

0,01–0,15 mg/l

Kuuevalentne kroom (väljendatuna Cr(VI)-na) (30)

0,01–0,05 mg/l

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 12.

Tabel 6

PVTga saavutatavad heitetasemed kaudse suublasse heite puhul

| Aine/näitaja | Sektor | PVTga saavutatav heitetase (31)
   (32) |
| --- | --- | --- |
| Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX) | Sõidukite kattekihiga katmine
  Rullmaterjali kattekihiga katmine
  Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul) | 0,1–0,4 mg/l |
| Fluoriid (F-) (33) | 2–25 mg/l |
| Nikkel (väljendatuna Ni-na) | Sõidukite kattekihiga katmine
  Rullmaterjali kattekihiga katmine | 0,05–0,4 mg/l |
| Tsink (väljendatuna Zn-na) | 0,05–0,6 mg/l (34) |
| Kroomi üldsisaldus (väljendatuna Cr-na) (35) | Õhusõidukite kattekihiga katmine
  Rullmaterjali kattekihiga katmine | 0,01–0,15 mg/l |
| Kuuevalentne kroom (väljendatuna Cr(VI)-na) (36) | 0,01–0,05 mg/l |

Aine/näitaja

Sektor

PVTga saavutatav heitetase (31)
   (32)

Adsorbeeritavad halogeenorgaanilised ühendid (AOX)

Sõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

Metallpakendite kattekihiga katmine ja neile trükkimine (üksnes DWI-purkide puhul)

0,1–0,4 mg/l

Fluoriid (F-) (33)

2–25 mg/l

Nikkel (väljendatuna Ni-na)

Sõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

0,05–0,4 mg/l

Tsink (väljendatuna Zn-na)

0,05–0,6 mg/l (34)

Kroomi üldsisaldus (väljendatuna Cr-na) (35)

Õhusõidukite kattekihiga katmine

Rullmaterjali kattekihiga katmine

0,01–0,15 mg/l

Kuuevalentne kroom (väljendatuna Cr(VI)-na) (36)

0,01–0,05 mg/l

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 12.

1.1.15.   Jäätmekäitlus

PVT 22.   See PVT kõrvaldatavate jäätmete koguse vähendamiseks seisneb allpool kirjeldatud meetodite a ja b ning meetoditest c ja d vähemalt ühe kasutamises.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Jäätmekäitluskava | Jäätmekäitluskava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on: 1) jäätmetekke minimeerimine, 2) jäätmete taaskasutamise, regenereerimise ja/või ringlussevõtu ja/või jäätmetest energia tootmise optimeerimine ning 3) jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine. |
| b) | Jäätmekoguste seire | Iga jäätmeliigi puhul tekkinud jäätmekoguse iga-aastane registreerimine. Analüüsi või arvutuste alusel tehakse perioodiliselt (vähemalt kord aastas) kindlaks jäätmete lahustisisaldus. |
| c) | Lahustite kogumine/ringlussevõtt | Asjaomased meetodid võivad hõlmata järgmist:






  — | vedeljäätmetest filtrimise või destilleerimise teel lahustite kogumine/ringlussevõtt kohapeal või käitisest väljaspool; |

Meetod

Kirjeldus

a)

Jäätmekäitluskava

Jäätmekäitluskava on keskkonnajuhtimissüsteemi osa (vt PVT 1) ning hõlmab mitut meedet, mille eesmärk on: 1) jäätmetekke minimeerimine, 2) jäätmete taaskasutamise, regenereerimise ja/või ringlussevõtu ja/või jäätmetest energia tootmise optimeerimine ning 3) jäätmete nõuetekohase kõrvaldamise tagamine.

b)

Jäätmekoguste seire

Iga jäätmeliigi puhul tekkinud jäätmekoguse iga-aastane registreerimine. Analüüsi või arvutuste alusel tehakse perioodiliselt (vähemalt kord aastas) kindlaks jäätmete lahustisisaldus.

c)

Lahustite kogumine/ringlussevõtt

Asjaomased meetodid võivad hõlmata järgmist:

—

vedeljäätmetest filtrimise või destilleerimise teel lahustite kogumine/ringlussevõtt kohapeal või käitisest väljaspool;

| — | raskusjõu mõjul nõrutamise, väänamise või tsentrifuugimise teel pühkepaberist lahustite kogumine/ringlussevõtt. |
| --- | --- |

—

raskusjõu mõjul nõrutamise, väänamise või tsentrifuugimise teel pühkepaberist lahustite kogumine/ringlussevõtt.

d)

Jäätmevoopõhised meetodid

Need meetodid võivad hõlmata järgmist:

| — | jäätmete veesisalduse vähendamine, näiteks reoveesette töötlemine filterpressi abil; |
| --- | --- |

—

jäätmete veesisalduse vähendamine, näiteks reoveesette töötlemine filterpressi abil;

| — | reoveesettes ja jäätmetes sisalduva lahustikoguse vähendamine näiteks puhastustsüklite arvu vähendamise kaudu (vt PVT 9); |
| --- | --- |

—

reoveesettes ja jäätmetes sisalduva lahustikoguse vähendamine näiteks puhastustsüklite arvu vähendamise kaudu (vt PVT 9);

| — | korduvkasutatavate mahutite kasutamine, mahutite taaskasutamine muul otstarbel või mahutimaterjali ringlussevõtt; |
| --- | --- |

—

korduvkasutatavate mahutite kasutamine, mahutite taaskasutamine muul otstarbel või mahutimaterjali ringlussevõtt;

| — | kuivpuhastuse käigus kasutatud lubjakivi suunamine lubjapõletus- või tsemendiahju. |
| --- | --- |

—

kuivpuhastuse käigus kasutatud lubjakivi suunamine lubjapõletus- või tsemendiahju.

1.1.16.   Lõhnateke

PVT 23.   See PVT lõhnatekke ärahoidmiseks või sellise võimaluse puudumisel selle vähendamiseks seisneb keskkonnajuhtimissüsteemi osana (vt PVT 1) sellise lõhnatekke piiramise kava koostamises, rakendamises ja korrapärases läbivaatamises, mis hõlmab kõiki järgmisi elemente:

| — | meetmeid ja tähtaegu hõlmav kava; |
| --- | --- |

—

meetmeid ja tähtaegu hõlmav kava;

| — | kindlakstehtud lõhnatekkejuhtumitele, sealhulgas kaebustele reageerimise eeskiri; |
| --- | --- |

—

kindlakstehtud lõhnatekkejuhtumitele, sealhulgas kaebustele reageerimise eeskiri;

| — | lõhnatekke ärahoidmise ja vähendamise programm, mille eesmärk on tuvastada lõhnaallikas või -allikad, iseloomustada eri allikate osatähtsust ning rakendada ennetus- ja/või vähendamismeetmeid. |
| --- | --- |

—

lõhnatekke ärahoidmise ja vähendamise programm, mille eesmärk on tuvastada lõhnaallikas või -allikad, iseloomustada eri allikate osatähtsust ning rakendada ennetus- ja/või vähendamismeetmeid.

Kohaldatavus

See PVT on kohaldatav üksnes juhul, kui võib eeldada lõhnahäiringut tundlikul alal ja/või lõhnahäiringu esinemine sellisel alal on kinnitust leidnud.

1.2.   PVT-järeldused sõidukite kattekihiga katmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse sõidukite (sõiduautod, kaubikud, veokid, veokikabiinid ja bussid) kattekihiga katmise puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

1.2.1.   Lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜde) heide ning energia ja tooraine kulu

PVT 24.   Selleks et vähendada lahustite, muu tooraine ja energia kulu ning LOÜde heidet, on PVT ühe või mitme allpool kirjeldatud pinnakattesüsteemi kasutamine.

| Pinnakattesüsteem | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Katmine eri liiki pinnakattevahenditega (sh lahustipõhise vahendiga) | Pinnakattesüsteem, mille puhul üks kattekiht (krunt- või alusvärv) on veepõhine. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b) | Katmine veepõhiste pinnakattevahenditega | Pinnakattesüsteem, mille puhul krunt- ja alusvärv on veepõhised. |
| c) | Integreeritud pinnakatmine | Pinnakattesüsteem, milles on ühendatud krunt- ja alusvärvi funktsioonid ning katmine toimub pihustamise teel kahes järgus. |
| d) | Märg-märjale meetod | Pinnakattesüsteem, mille puhul kruntvärvi, alusvärvi ja läbipaistva kattevahendi kihid kantakse peale ilma vahepealse kuivatamiseta. Kruntvärv ja alusvärv võivad olla lahusti- või veepõhised. |

Pinnakattesüsteem

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Katmine eri liiki pinnakattevahenditega (sh lahustipõhise vahendiga)

Pinnakattesüsteem, mille puhul üks kattekiht (krunt- või alusvärv) on veepõhine.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b)

Katmine veepõhiste pinnakattevahenditega

Pinnakattesüsteem, mille puhul krunt- ja alusvärv on veepõhised.

c)

Integreeritud pinnakatmine

Pinnakattesüsteem, milles on ühendatud krunt- ja alusvärvi funktsioonid ning katmine toimub pihustamise teel kahes järgus.

d)

Märg-märjale meetod

Pinnakattesüsteem, mille puhul kruntvärvi, alusvärvi ja läbipaistva kattevahendi kihid kantakse peale ilma vahepealse kuivatamiseta. Kruntvärv ja alusvärv võivad olla lahusti- või veepõhised.

Tabel 7

PVTga saavutatavad heitetasemed sõidukite kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Sõidukitüüp | Ühik | PVTga saavutatav heitetase (37)

  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Uus käitis | Olemasolev käitis |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | Sõiduautod | g LOÜsid pindala m2 kohta (38) | 8–15 | 8–30 |
| Kaubikud | 10–20 | 10–40 |
| Veokikabiinid | 8–20 | 8–40 |
| Veokid | 10–40 | 10–50 |
| Bussid | < 100 | 90–150 |

Näitaja

Sõidukitüüp

Ühik

PVTga saavutatav heitetase (37)

(aasta keskmine)

Uus käitis

Olemasolev käitis

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

Sõiduautod

g LOÜsid pindala m2 kohta (38)

8–15

8–30

Kaubikud

10–20

10–40

Veokikabiinid

8–20

8–40

Veokid

10–40

10–50

Bussid

< 100

90–150

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

1.2.2.   Tegevuskohast välja saadetav jäätmekogus

Tabel 8

Sõidukite kattekihiga katmisel tekkivate tegevuskohast välja saadetavate jäätmete erikoguse soovituslikud tasemed

| Näitaja | Sõidukitüüp | Asjakohased jäätmevood | Ühik | Soovituslik tase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevuskohast välja saadetav jäätmekogus | Sõiduautod | — | Värvijäätmed |

Näitaja

Sõidukitüüp

Asjakohased jäätmevood

Ühik

Soovituslik tase

(aasta keskmine)

Tegevuskohast välja saadetav jäätmekogus

Sõiduautod

—

Värvijäätmed

| — | Plastisooli-, hermeetiku- ja liimijäätmed |
| --- | --- |

—

Plastisooli-, hermeetiku- ja liimijäätmed

| — | Kasutatud lahustid |
| --- | --- |

—

Kasutatud lahustid

| — | Värvisetted |
| --- | --- |

—

Värvisetted

| — | Muud värvimisjäätmed (nt absorbeerivad ja puhastusmaterjalid, filtrid, pakkematerjalid, kasutatud aktiivsüsi) |
| --- | --- |

—

Muud värvimisjäätmed (nt absorbeerivad ja puhastusmaterjalid, filtrid, pakkematerjalid, kasutatud aktiivsüsi)

kg pinnakattega kaetud sõiduki kohta

3–9 (39)

Kaubikud

4–17 (39)

Veokikabiinid

2–11 (39)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVT 22 meetodis b.

1.3.   PVT-järeldused muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega. Allpool esitatud heitetasemed ei pruugi olla kohaldatavad, kui sõidukite metall- ja/või plastosade kattekihiga katmine toimub sõidukite pindade katmisega tegelevas käitises ning tekkivaid heitkoguseid võetakse arvesse sõidukite pindade katmisel eralduvate LOÜde koguheite arvutamisel (vt punkt 1.2).

Tabel 9

PVTga saavutatavad heitetasemed muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Protsess | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | Metallpindade kattekihiga katmine | kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta | < 0,05–0,2 |
| Plastpindade kattekihiga katmine | < 0,05–0,3 |

Näitaja

Protsess

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

Metallpindade kattekihiga katmine

kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta

< 0,05–0,2

Plastpindade kattekihiga katmine

< 0,05–0,3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 9 esitatud PVTga saavutatavatele heitetasemetele võib kasutada tabelites 10 ja 11 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 10

PVTga saavutatav heitetase muude metall- ja plastpindande kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–10 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–10

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 11

PVTga saavutatav heitetase muude metall- ja plastpindade kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (40)
   (41) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (40)
   (41)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.4.   PVT-järeldused laevade ja jahtide kattekihiga katmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse laevade ja jahtide kattekihiga katmise puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 25.   Selleks et vähendada LOÜde koguheidet ja tolmu õhkuheidet ning vähendada vetteheidet ja parandada üldist keskkonnatoimet, on PVT kasutada allpool kirjeldatud meetodeid a ja b ning meetodite c–i kombinatsiooni.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| Jäätmete ja reovee käitlemine |
| a) | Jäätmete ja reoveevoogude eraldamine | Dokkidel ja ellingutel on:






  — | süsteem kuivade jäätmete tõhusaks kogumiseks ja käitlemiseks ning nende eraldamiseks märgadest jäätmetest; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Jäätmete ja reovee käitlemine

a)

Jäätmete ja reoveevoogude eraldamine

Dokkidel ja ellingutel on:

—

süsteem kuivade jäätmete tõhusaks kogumiseks ja käitlemiseks ning nende eraldamiseks märgadest jäätmetest;

| — | süsteem reovee eraldamiseks sademeveest ja äravooluveest. |
| --- | --- |

—

süsteem reovee eraldamiseks sademeveest ja äravooluveest.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

Ettevalmistamise ja pinnakattevahendi pealekandmisega seotud meetodid

b)

Ebasoodsate ilmastikutingimustega seotud piirangud

Kui töötlemisala ei ole täielikult eraldatud, ei kanta pinnakattevahendit peale pritsimise ja/või alarõhul pihustamise teel, kui täheldatakse või prognoositakse ebasoodsaid ilmastikutingimusi.

Üldkohaldatav.

c)

Töötlemisala osaline eraldamine

Pritsimise ja/või alarõhul pihustamise teel pindade katmise ala ümbritsetakse tolmuheite ärahoidmiseks peenesilmalise võrgu ja/või veepihustuskardinaga. Need võivad olla alalised või ajutised.

Kohaldatavust võivad piirata eraldatava ala kuju ja suurus. Veepihustuskardin ei pruugi olla kasutatav külmas kliimas.

d)

Töötlemisala täielik eraldamine

Tolmuheite ärahoidmiseks toimub pritsimise ja/või alarõhul pihustamise teel pindade katmine hallis, kinnises töökojas, tekstiiliga kaetud telkrajatises või täielikult võrguga piiratud alal. Töötlemisalalt tõmmatakse õhk välja ja see võidakse suunata protsessigaasi töötlemise seadmesse; vt ka PVT 14, meetod b.

Kohaldatavust võivad piirata eraldatava ala kuju ja suurus.

e)

Kuivpritsimine suletud süsteemis

Kuivpritsimine terasepuru või -haavlitega toimub imipea ja tsentrifugaalrattaga varustatud suletud süsteemis.

Üldkohaldatav.

f)

Märgpritsimine

Pritsimine toimub veega, mis sisaldab peeneteralist abrasiivmaterjali, nagu peen tuhk (nt vaseräbu) või ränidioksiid.

Tiheda udu tekkimise tõttu ei pruugi olla kohaldatav külmas kliimas ja/või suletud alal (kaubamahutid, kahekordse põhjaga mahutid).

g)

(Üli)kõrgsurvetöötlus veejoaga või pritsimise teel

(Üli)kõrgsurvepritsimine on tolmuvaba pinnatöötlusmeetod, mille puhul kasutatakse eriti suurt veesurvet. Seda saab teha nii abrasiivainega kui ka ilma selleta.

Ei pruugi olla kohaldatav külmas kliimas või pinna omaduste tõttu (nt uued pinnad, kohtpritsimine).

h)

Pinnakattevahendi eemaldamine induktsioonkuumutamise teel

Induktsioonkuumuti otsikut liigutatakse pinna kohal, selle tagajärjel teras kuumeneb selles kohas kiiresti ja vana pinnakattevahendi kiht on võimalik eemaldada.

Ei pruugi olla kohaldatav pindade puhul, mille paksus on alla 5 mm ja/või mis sisaldavad induktsioonkuumutuse suhtes tundlikke koostisosi (nt isolatsioonimaterjal, tuleohtlik materjal).

i)

Laevakere veealuse osa ja sõukruvi puhastamise süsteem

Veealune puhastussüsteem, milles kasutatakse veesurvet ja pöörlevaid polüpropüleenharju.

Ei kasutata kuivdokis olevate laevade puhul.

Tabel 12

PVTga saavutatav heitetase laevade ja jahtide kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta | < 0,375 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta

< 0,375

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

1.5.   PVT-järeldused õhusõidukite kattekihiga katmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse õhusõidukite pindade katmise puhul ning neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 26.   Selleks et vähendada LOÜde koguheidet ja parandada õhusõidukite kattekihiga katmise üldist keskkonnatoimet, on kasutada meetodit a või mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Eraldatud ala | Koostisosade pindadele kantakse kattekiht suletud pihustuskabiinides (vt PVT 14, meetod b). | Üldkohaldatav. |
| b) | Otsetrükk | Trükiseadme kasutamine keerukate mustrite otsetrükiks õhusõiduki osadele. | Kohaldatavust võivad piirata tehnilised kaalutlused (nt aplikaatori tugiplatvormi juurdepääs, kohandatud värvitoonid). |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Eraldatud ala

Koostisosade pindadele kantakse kattekiht suletud pihustuskabiinides (vt PVT 14, meetod b).

Üldkohaldatav.

b)

Otsetrükk

Trükiseadme kasutamine keerukate mustrite otsetrükiks õhusõiduki osadele.

Kohaldatavust võivad piirata tehnilised kaalutlused (nt aplikaatori tugiplatvormi juurdepääs, kohandatud värvitoonid).

Tabel 13

PVTga saavutatav heitetase õhusõidukite kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta | 0,2–0,58 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta

0,2–0,58

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

1.6.   PVT-järeldused rullmaterjali kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed rullmaterjali kattekihiga katmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 14

PVTga saavutatav heitetase rullmaterjali kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–3 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 15

PVTga saavutatav heitetase rullmaterjali kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (42)
   (43) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (42)
   (43)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.7.   PVT-järeldused kleeplintide tootmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed kleeplintide tootmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 16

PVTga saavutatav heitetase kleeplintide tootmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–3 (44) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–3 (44)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 17

PVTga saavutatav heitetase kleeplintide tootmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 2–20 (45)
   (46) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

2–20 (45)
   (46)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.8.   PVT-järeldused tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 18

PVTga saavutatav heitetase tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–5 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–5

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 19

PVTga saavutatav heitetase tekstiilmaterjalide, fooliumide ja paberi kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20 (47)
   (48) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

5–20 (47)
   (48)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.9.   PVT-järeldused mähisetraadi tootmise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse mähisetraadi tootmise puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 27.   Selleks et vähendada LOÜde koguheidet ja energiakulu, on PVT kasutada meetodit a ning ühte või mitut allpool kirjeldatud meetoditest b–d.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Protsessisisene LOÜde oksüdeerimine | Emaili korduva kõvastamise protsessis lahusti aurustumisel tekkivat õhu ja lahusti segu töödeldakse kõvastusahju/kuivatisse sisseehitatud katalüütilise oksüdeerimise seadmes (vt PVT 15, meetod g). Katalüütilise oksüdeerimise seadme heitsoojust kasutatakse kuivatusprotsessis ringleva õhuvoolu soojendamiseks ja/või käitises mõne muu protsessi jaoks vajaliku soojusena. | Üldkohaldatav. |
| b) | Lahustivabad määrdeained | Lahustivabade määrdeainete pealekandmine toimub järgmiselt:






  — | traat tõmmatakse läbi määrdeainega niisutatud vildi või |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Protsessisisene LOÜde oksüdeerimine

Emaili korduva kõvastamise protsessis lahusti aurustumisel tekkivat õhu ja lahusti segu töödeldakse kõvastusahju/kuivatisse sisseehitatud katalüütilise oksüdeerimise seadmes (vt PVT 15, meetod g). Katalüütilise oksüdeerimise seadme heitsoojust kasutatakse kuivatusprotsessis ringleva õhuvoolu soojendamiseks ja/või käitises mõne muu protsessi jaoks vajaliku soojusena.

Üldkohaldatav.

b)

Lahustivabad määrdeained

Lahustivabade määrdeainete pealekandmine toimub järgmiselt:

—

traat tõmmatakse läbi määrdeainega niisutatud vildi või

| — | määrdeainega immutatud niit liigub koos traadiga ja parafiin sulab traadi jääksoojuse ja hõõrdesoojuse mõjul. |
| --- | --- |

—

määrdeainega immutatud niit liigub koos traadiga ja parafiin sulab traadi jääksoojuse ja hõõrdesoojuse mõjul.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide, näiteks läbimõõdu tõttu.

c)

Isemäärivad pinnakattevahendid

Lahustit sisaldava määrdeaine pealekandmise etapp jäetakse ära ning kasutatakse määrdeainet (spetsiaalne vaha) sisaldavat pinnakattevahendit.

Kohaldatavus võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu.

d)

Suure tahkete osakeste sisaldusega emailkattekiht

Kasutatakse emailkattekihti, mille tahkete osakeste sisaldus on kuni 45 %. Peene traadi (läbimõõduga kuni 0,1 mm) puhul on tahkete osakeste sisaldus kuni 30 %.

Tabel 20

PVTga saavutatav heitetase mähisetraadi tootmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Tooteliik | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | Kattekihiga kaetud mähisetraat keskmise läbimõõduga üle 0,1 mm | g LOÜsid kaetud traadi kg kohta | 1–3,3 |

Näitaja

Tooteliik

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

Kattekihiga kaetud mähisetraat keskmise läbimõõduga üle 0,1 mm

g LOÜsid kaetud traadi kg kohta

1–3,3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 21

PVTga saavutatav heitetase mähisetraadi tootmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–40 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

5–40

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.10.   PVT-järeldused metallpakendite kattekihiga katmise ja neile trükkimise kohta

Allpool esitatud heitetasemed metallpakendite kattekihiga katmise ja neile trükkimise puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 22

PVTga saavutatav heitetase metallpakendite kattekihiga katmisel ja neile trükkimisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | g LOÜsid pinnakatte saanud või trükitud/pinna m2 kohta | < 1–3,5 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

g LOÜsid pinnakatte saanud või trükitud/pinna m2 kohta

< 1–3,5

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 22 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 23 ja 24 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 23

PVTga saavutatav heitetase metallpakendite kattekihiga katmisel ja neile trükkimisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–12 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–12

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 24

PVTga saavutatav heitetase metallpakendite kattekihiga katmisel ja neile trükkimisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (49) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (49)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.11.   PVT-järeldused kuivatiga rullofsettrükkimise kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse kuivatiga rullofsettrüki puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 28.   Selleks et vähendada LOÜde koguheidet, on kasutada allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| Materjalipõhised ja trükitehnilised meetodid |
| a) | Väikese IPA-sisaldusega või IPA-vabade lisaainete kasutamine niisutuslahustes | Isopropanooli kui märgava aine sisalduse vähendamine niisutuslahustes või selle ärajätmine ja asendamine muude orgaaniliste ühendite segudega, mis ei ole lenduvad või on vähelenduvad. | Kohaldatavus võib olla piiratud tehniliste nõuete ja toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu. |
| b) | Veeta ofsettrükk | Trüki- ja trükieelsete protsesside muutmine, et võimaldada kasutada spetsiaalse pinnakattega ofsetplaate, mida ei ole vaja niisutada. | Ei pruugi olla kohaldatav pikalt kestva trükiprotsessi puhul, kuna plaate on vaja sagedamini vahetada. |
| Puhastamismeetodid |
| c) | LOÜde-vabade või vähelenduvate lahustite kasutamine ofsetkummi automaatseks puhastamiseks | Mittelenduvate või vähelenduvate orgaaniliste ühendite kasutamine puhastusvahendina ofsetkummi automaatseks puhastamiseks. | Üldkohaldatav. |
| Protsessigaasi töötlemise meetodid |
| d) | Rullofsetmasina kuivatusseade, millel on integreeritud puhastusseade protsessigaasi jaoks | Rullofsetmasina kuivatusseade, millel on protsessigaasi jaoks puhastusseade, mis võimaldab segada sissetulevat kuivati õhku osaga heitgaasist, mis tagastatakse protsessigaasi termilise töötluse süsteemist. | Kohaldatav uute või põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| e) | Trükiruumist või kahepoolse rull-lamineerimise seadmest õhu väljatõmbamine ja selle töötlemine | Väljatõmmatud õhu juhtimine trükiruumist või rull-lamineerimisseadmest kuivatisse. Selle tulemusena vähendatakse kuivatusele järgneva termilise töötlusega (vt PVT 15) trükiruumis või kahepoolse rull-lamineerimise seadmes aurustunud lahustite sisaldust. | Üldkohaldatav. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

Materjalipõhised ja trükitehnilised meetodid

a)

Väikese IPA-sisaldusega või IPA-vabade lisaainete kasutamine niisutuslahustes

Isopropanooli kui märgava aine sisalduse vähendamine niisutuslahustes või selle ärajätmine ja asendamine muude orgaaniliste ühendite segudega, mis ei ole lenduvad või on vähelenduvad.

Kohaldatavus võib olla piiratud tehniliste nõuete ja toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu.

b)

Veeta ofsettrükk

Trüki- ja trükieelsete protsesside muutmine, et võimaldada kasutada spetsiaalse pinnakattega ofsetplaate, mida ei ole vaja niisutada.

Ei pruugi olla kohaldatav pikalt kestva trükiprotsessi puhul, kuna plaate on vaja sagedamini vahetada.

Puhastamismeetodid

c)

LOÜde-vabade või vähelenduvate lahustite kasutamine ofsetkummi automaatseks puhastamiseks

Mittelenduvate või vähelenduvate orgaaniliste ühendite kasutamine puhastusvahendina ofsetkummi automaatseks puhastamiseks.

Üldkohaldatav.

Protsessigaasi töötlemise meetodid

d)

Rullofsetmasina kuivatusseade, millel on integreeritud puhastusseade protsessigaasi jaoks

Rullofsetmasina kuivatusseade, millel on protsessigaasi jaoks puhastusseade, mis võimaldab segada sissetulevat kuivati õhku osaga heitgaasist, mis tagastatakse protsessigaasi termilise töötluse süsteemist.

Kohaldatav uute või põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

e)

Trükiruumist või kahepoolse rull-lamineerimise seadmest õhu väljatõmbamine ja selle töötlemine

Väljatõmmatud õhu juhtimine trükiruumist või rull-lamineerimisseadmest kuivatisse. Selle tulemusena vähendatakse kuivatusele järgneva termilise töötlusega (vt PVT 15) trükiruumis või kahepoolse rull-lamineerimise seadmes aurustunud lahustite sisaldust.

Üldkohaldatav.

Tabel 25

PVTga saavutatav heitetase kuivatiga rullofsettrükkimisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | kg LOÜsid värvi sisendkoguse kg kohta | < 0,01–0,04 (50) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

kg LOÜsid värvi sisendkoguse kg kohta

< 0,01–0,04 (50)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 25 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 26 ja 27 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 26

PVTga saavutatav heitetase kuivatiga rullofsettrükkimisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–10 (51) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–10 (51)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 27

PVTga saavutatav heitetase kuivatiga rullofsettrükkimisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–15 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

1–15

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.12.   PVT-järeldused fleksograafia ja muu kui väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki kohta

Allpool esitatud heitetasemed fleksograafia ja muu kui väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki puhul on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 28

PVTga saavutatav heitetase fleksograafia kasutamisel ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta | < 0,1–0,3 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta

< 0,1–0,3

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 28 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 29 ja 30 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 29

PVTga saavutatav heitetase fleksograafia kasutamisel ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 1–12 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 1–12

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 30

PVTga saavutatav heitetase fleksograafia kasutamisel ja muude toodete kui väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 1–20 (52)
   (53) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

1–20 (52)
   (53)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

1.13.   PVT-järeldused väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki kohta

Käesolevas punktis esitatud PVT-järeldusi kohaldatakse väljaannete trükkimisel kasutatava rotatsioonsügavtrüki puhul ja neid kohaldatakse lisaks punktis 1.1 esitatud üldistele PVT-järeldustele.

PVT 29.   Selleks et vähendada väljaannete trükkimisel kasutatavast rotatsioonsügavtrükist tulenevat LOÜde heidet, on PVT kasutada adsorptsioonil põhinevat tolueenikogumissüsteemi ning ühte või mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Aeglaselt imbuvate trükivärvide kasutamine | Aeglaselt imbuvad trükivärvid aeglustavad kuiva kile moodustumist trükivärvile, mille tõttu tolueeni aurustumise aeg pikeneb ja seega vabaneb rohkem tolueeni kuivatis, kus see kogutakse tolueenikogumissüsteemi abil. |
| b) | Tolueenikogumissüsteemiga ühendatud automaatsed puhastussüsteemid | Silindri automaatne puhastamine õhu väljatõmbamisega tolueenikogumissüsteemi. |

Meetod

Kirjeldus

a)

Aeglaselt imbuvate trükivärvide kasutamine

Aeglaselt imbuvad trükivärvid aeglustavad kuiva kile moodustumist trükivärvile, mille tõttu tolueeni aurustumise aeg pikeneb ja seega vabaneb rohkem tolueeni kuivatis, kus see kogutakse tolueenikogumissüsteemi abil.

b)

Tolueenikogumissüsteemiga ühendatud automaatsed puhastussüsteemid

Silindri automaatne puhastamine õhu väljatõmbamisega tolueenikogumissüsteemi.

Tabel 31

PVTga saavutatav heitetase väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 2,5 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 2,5

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 32

PVTga saavutatav heitetase väljaannete trükkimisel kasutataval rotatsioonsügavtrükil eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 10–20 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

10–20

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.s

1.14.   PVT-järeldused puitpindade kattekihiga katmise kohta

Allpool esitatud heitetasemed puitpindade kattekihiga katmisel on seotud punktis 1.1 esitatud üldiste PVT-järeldustega.

Tabel 33

PVTga saavutatav heitetase puitpindade kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde koguheite puhul

| Näitaja | Kaetud aluspind | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide | Tasapinnaline aluspind | kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta | < 0,1 |
| Muu kui tasapinnaline aluspind | < 0,25 |

Näitaja

Kaetud aluspind

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde koguheide

Tasapinnaline aluspind

kg LOÜsid kuivaine sisendmassi kg kohta

< 0,1

Muu kui tasapinnaline aluspind

< 0,25

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Alternatiivina tabelis 33 esitatud PVTga saavutatavale heitetasemele võib kasutada tabelites 34 ja 35 esitatud PVTga saavutatavaid heitetasemeid.

Tabel 34

PVTga saavutatav heitetase puitpindade kattekihiga katmisel eralduvate LOÜde kontrollimatu heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (aasta keskmine) |
| --- | --- | --- |
| Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide | Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest | < 10 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(aasta keskmine)

Lahusti massibilansi alusel arvutatud LOÜde kontrollimatu heide

Protsentuaalne osakaal (%) lahusti sisendkogusest

< 10

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 10.

Tabel 35

PVTga saavutatav heitetase puitpindade kattekihiga katmisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde heite puhul

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase
  (ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | 5–20 (54) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

(ööpäeva või proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

5–20 (54)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 11.

2.   PVT-JÄRELDUSED PUIDU JA PUITTOODETE KEMIKAALIDEGA KAITSMISE KOHTA

2.1.   Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 30.   Selleks et parandada üldist keskkonnatoimet, on töötada välja ja võtta kasutusele selline keskkonnajuhtimissüsteem, mis hõlmab kõiki 1 punktides i–xx kirjeldatud elemente ning samuti järgmisi konkreetseid elemente:

| i) | biotsiide ja nendega seotud õigusakte käsitlevate uudistega (nt loa andmine toodete jaoks biotsiidimääruse kohaselt) kursis olemine, eesmärgiga kasutada kõige keskkonnasõbralikumaid protsesse; |
| --- | --- |

i)

biotsiide ja nendega seotud õigusakte käsitlevate uudistega (nt loa andmine toodete jaoks biotsiidimääruse kohaselt) kursis olemine, eesmärgiga kasutada kõige keskkonnasõbralikumaid protsesse;

| ii) | lahusti massibilansi kasutamine lahustipõhisel ja kreosoodiga töötlemisel (vt PVT 33, meetod c); |
| --- | --- |

ii)

lahusti massibilansi kasutamine lahustipõhisel ja kreosoodiga töötlemisel (vt PVT 33, meetod c);

| iii) | kõigi keskkonna seisukohast kriitilise tähtsusega protsessi- ja saastevähendusseadmete (mille rike võib keskkonda mõjutada) kindlakstegemine ja loetellu kandmine (vt PVT 46, meetod c); kriitilise tähtsusega seadmete loetelu ajakohastamine; |
| --- | --- |

iii)

kõigi keskkonna seisukohast kriitilise tähtsusega protsessi- ja saastevähendusseadmete (mille rike võib keskkonda mõjutada) kindlakstegemine ja loetellu kandmine (vt PVT 46, meetod c); kriitilise tähtsusega seadmete loetelu ajakohastamine;

| iv) | lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kavade, samuti mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemise juhiste koostamine (vt PVT 46); |
| --- | --- |

iv)

lekete ja mahavoolu ärahoidmise ja ohjamise kavade, samuti mahavoolujuhtumitega seotud jäätmete käitlemise juhiste koostamine (vt PVT 46);

| v) | juhuslike lekete ja mahavoolujuhtumite registreerimine ning paranduskavad (vastumeetmed). |
| --- | --- |

v)

juhuslike lekete ja mahavoolujuhtumite registreerimine ning paranduskavad (vastumeetmed).

Märkus

Määrusega (EÜ) nr 1221/2009 on loodud Euroopa Liidu keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteem (EMAS), mis on näide käesoleva PVT kohasest keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi üksikasjalikkuse ja formaliseerituse määr sõltub üldjuhul käitise laadist, suurusest ja keerukusastmest ning selle võimaliku keskkonnamõju ulatusest.

2.2.   Kahjulike/ohtlike ainete asendamine

PVT 31.   Selleks et hoida ära või vähendada polütsükliliste aromaatsete süsivesinike ja/või lahustite heidet, on PVT kasutada veepõhiseid säilitusaineid.

Kirjeldus

Lahustipõhised säilitusained või kreosoot asendatakse veepõhiste säilitusainetega. Vesi toimib biotsiidide kandeainena.

Kohaldatavus

Kohaldatavus võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu.

PVT 32.   Selleks et vähendada puidukaitsekemikaalidest tulenevat keskkonnariski, on PVT asendada praegu kasutusel olevad puidukaitsekemikaalid vähem ohtlike kemikaalidega ja teha sel eesmärgil korrapäraselt (nt kord aastas) kindlaks võimalikud uued kättesaadavad ja ohutumad alternatiivid.

Kohaldatavus

Asendamine võib olla piiratud toote kvaliteedinõuete või spetsifikatsioonide tõttu.

2.3.   Ressursitõhusus

PVT 33.   Selleks et suurendada ressursitõhusust ning vähendada puidukaitsekemikaalide kasutamisega seotud keskkonnamõju ja -riski, on PVT vähendada nende tarbimist kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamise teel.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Puidukaitsevahendiga töötlemiseks tõhusa süsteemi kasutamine | Immutussüsteemid, milles puit sukeldatakse puidukaitsevahendi lahusesse, on tõhusamad kui näiteks pihustamine. Vaakumimmutuse (suletud süsteem) tõhusus on ligikaudu 100 %. Immutussüsteemi valikul võetakse arvesse puiduklassi ja vajalikku immutussügavust. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| b) | Puidukaitsekemikaalide kulu kontrollimine ja optimeerimine konkreetseks lõppkasutuseks | Puidukaitsekemikaalide kulu kontrollimine ja optimeerimine:






  a) | puidu/puittoodete kaalumine enne ja pärast immutamist või |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Puidukaitsevahendiga töötlemiseks tõhusa süsteemi kasutamine

Immutussüsteemid, milles puit sukeldatakse puidukaitsevahendi lahusesse, on tõhusamad kui näiteks pihustamine. Vaakumimmutuse (suletud süsteem) tõhusus on ligikaudu 100 %. Immutussüsteemi valikul võetakse arvesse puiduklassi ja vajalikku immutussügavust.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

b)

Puidukaitsekemikaalide kulu kontrollimine ja optimeerimine konkreetseks lõppkasutuseks

Puidukaitsekemikaalide kulu kontrollimine ja optimeerimine:

a)

puidu/puittoodete kaalumine enne ja pärast immutamist või

| b) | immutuslahuse koguse kindlakstegemine immutamise ajal ja pärast seda. |
| --- | --- |

b)

immutuslahuse koguse kindlakstegemine immutamise ajal ja pärast seda.

Puidukaitsekemikaalide tarbimisel järgitakse tarnijate soovitusi ega ei ületata säilitamiseks nõutavat kemikaalikogust (nt toote kvaliteedistandardites kindlaks määratud kogust).

Üldkohaldatav.

c)

Lahusti massibilanss

Direktiivi 2010/75/EL VII lisa 7. osa punktis 2 esitatud määratluse kohaste orgaanilise lahusti sisend- ja väljundkoguste bilansi koostamine käitises vähemalt kord aastas.

Kohaldatav üksnes käitiste puhul, kus kasutatakse lahustipõhiseid puidukaitsekemikaale või kreosooti.

d)

Puidu niiskuse mõõtmine ja reguleerimine enne töötlemist

Puidu niiskust mõõdetakse enne töötlemist (nt elektritakistuse mõõtmise või kaalumise teel) ja vajaduse korral seda reguleeritakse (nt puidu täiendava kuivatamisega), et optimeerida immutamisprotsessi ja tagada toote nõutav kvaliteet.

Kohaldatav üksnes juhul, kui puit peab olema kindla niiskusesisaldusega.

2.4.   Puidukaitsekemikaalide tarnimine, ladustamine ja käitlemine

PVT 34.   Selleks et vähendada heidet puidukaitsekemikaalide tarnimisel, ladustamisel ja käitlemisel, on kasutada allpool kirjeldatud meetodit a või b ning meetodeid c–f.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Tagasisuunamine | Nimetatakse ka auru tasakaalustamiseks. Lahustite või kreosoodi aurud, mis vastuvõtvast mahutist selle täitmise ajal välja tõrjutakse, kogutakse kokku ja suunatakse tagasi mahutisse või veokisse, millest vedelikku tarnitakse. |
| b) | Väljatõrjutud õhu kogumine | Lahustite või kreosoodi aurud, mis vastuvõtvast mahutist selle täitmise ajal välja tõrjutakse, kogutakse kokku ja juhitakse töötlemisseadmesse, nt aktiivsöefiltrisse või termooksüdeerimisseadmesse. |
| c) | Meetodid ladustatud kemikaalide kuumenemisest tulenevate aurustumiskadude vähendamiseks | Kui kokkupuude päikesevalgusega võib põhjustada maapealsetes mahutites hoitavate lahustite ja kreosoodi aurustumist, kaetakse mahutid katusega või värvitakse heledaks, et vähendada ladustatud lahustite ja kreosoodi kuumenemist. |
| d) | Mahutite ühenduste sulgemine | Isoleeritud/kaitsepiirdega alal paiknevate hoiumahutite ühendused suletakse kindlalt, kui neid ei kasutata. |
| e) | Meetodid ülevoolu ärahoidmiseks pumpamisel | Selle meetodi puhul tuleb tagada, et:






  — | pumpamine toimub järelevalve all; |

Meetod

Kirjeldus

a)

Tagasisuunamine

Nimetatakse ka auru tasakaalustamiseks. Lahustite või kreosoodi aurud, mis vastuvõtvast mahutist selle täitmise ajal välja tõrjutakse, kogutakse kokku ja suunatakse tagasi mahutisse või veokisse, millest vedelikku tarnitakse.

b)

Väljatõrjutud õhu kogumine

Lahustite või kreosoodi aurud, mis vastuvõtvast mahutist selle täitmise ajal välja tõrjutakse, kogutakse kokku ja juhitakse töötlemisseadmesse, nt aktiivsöefiltrisse või termooksüdeerimisseadmesse.

c)

Meetodid ladustatud kemikaalide kuumenemisest tulenevate aurustumiskadude vähendamiseks

Kui kokkupuude päikesevalgusega võib põhjustada maapealsetes mahutites hoitavate lahustite ja kreosoodi aurustumist, kaetakse mahutid katusega või värvitakse heledaks, et vähendada ladustatud lahustite ja kreosoodi kuumenemist.

d)

Mahutite ühenduste sulgemine

Isoleeritud/kaitsepiirdega alal paiknevate hoiumahutite ühendused suletakse kindlalt, kui neid ei kasutata.

e)

Meetodid ülevoolu ärahoidmiseks pumpamisel

Selle meetodi puhul tuleb tagada, et:

—

pumpamine toimub järelevalve all;

| — | suurema koguse puhul on mahutid varustatud maksimumnivoo tuvastamist võimaldavate akustiliste ja/või optiliste häireseadmete ning vajaduse korral voolusulgemissüsteemidega. |
| --- | --- |

—

suurema koguse puhul on mahutid varustatud maksimumnivoo tuvastamist võimaldavate akustiliste ja/või optiliste häireseadmete ning vajaduse korral voolusulgemissüsteemidega.

f)

Suletud hoiumahutid

Suletud hoiumahutite kasutamine puidukaitsekemikaalide jaoks.

2.5.   Puidu ettevalmistamine

PVT 35.   Selleks et vähendada puidukaitsekemikaalide kulu ja energiakulu ning puidukaitsekemikaalide heidet, on PVT kasutada allpool kirjeldatud meetodite kombinatsiooni, et optimeerida immutusmahuti täitmist puiduga ja hoida ära kemikaalide soovimatut kogunemist.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Pakkides oleva puidu eraldamine vahelippide abil | Puidupakkidesse asetatakse korrapäraste vahemike järel vahelipid, et hõlbustada kemikaalide voolamist läbi paki ja mahuti töötlemisjärgset tühjendamist. | Üldkohaldatav. |
| b) | Puidupakkide kalle traditsioonilistes horisontaalsetes immutusmahutites | Puidupakid asetatakse immutusmahutisse kalde alla, et hõlbustada kemikaalide voolamist ja mahuti immutusjärgset tühjendamist. | Üldkohaldatav. |
| c) | Kallutatavate surveimmutusmahutite kasutamine | Kogu immutusmahutit kallutatakse pärast töötlemist nii, et üleliigsed kemikaalid valguvad kergesti puidu vahelt välja ja neid on võimalik mahuti põhjast kokku koguda. | Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul. |
| d) | Vormitud puitdetailide paigutuse optimeerimine | Vormitud puitdetailid paigutatakse nii, et hoida ära kemikaalide soovimatut kogunemist. | Üldkohaldatav. |
| e) | Puidupakkide kinnitamine | Immutusmahutisse asetatud puidupakid kinnitatakse, et piirata puitdetailide liikumist, mis võib muuta paki ülesehitust ja vähendada immutamistõhusust. | Üldkohaldatav. |
| f) | Puidu koguse maksimeerimine | Puidu kogus immutusmahutis on võimalikult suur, et tagada immutatava puidu ja immutuskemikaalide parim suhe. | Üldkohaldatav. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Pakkides oleva puidu eraldamine vahelippide abil

Puidupakkidesse asetatakse korrapäraste vahemike järel vahelipid, et hõlbustada kemikaalide voolamist läbi paki ja mahuti töötlemisjärgset tühjendamist.

Üldkohaldatav.

b)

Puidupakkide kalle traditsioonilistes horisontaalsetes immutusmahutites

Puidupakid asetatakse immutusmahutisse kalde alla, et hõlbustada kemikaalide voolamist ja mahuti immutusjärgset tühjendamist.

Üldkohaldatav.

c)

Kallutatavate surveimmutusmahutite kasutamine

Kogu immutusmahutit kallutatakse pärast töötlemist nii, et üleliigsed kemikaalid valguvad kergesti puidu vahelt välja ja neid on võimalik mahuti põhjast kokku koguda.

Kohaldatav üksnes uute ja põhjalikult ajakohastatavate käitiste puhul.

d)

Vormitud puitdetailide paigutuse optimeerimine

Vormitud puitdetailid paigutatakse nii, et hoida ära kemikaalide soovimatut kogunemist.

Üldkohaldatav.

e)

Puidupakkide kinnitamine

Immutusmahutisse asetatud puidupakid kinnitatakse, et piirata puitdetailide liikumist, mis võib muuta paki ülesehitust ja vähendada immutamistõhusust.

Üldkohaldatav.

f)

Puidu koguse maksimeerimine

Puidu kogus immutusmahutis on võimalikult suur, et tagada immutatava puidu ja immutuskemikaalide parim suhe.

Üldkohaldatav.

2.6.   Töötlemine säilitusainega

PVT 36.   Selleks et hoida ära puidukaitsekemikaalide juhuslikku leket ja heidet protsessides, milles ei kasutata ülerõhku, on PVT kasutada ühte allpool kirjeldatud meetoditest.

| Meetod |
| --- |
| a) | Topeltseinaga immutusmahutid, millel on automaatne lekketuvastusseade |
| b) | Üheseinalised immutusmahutid piisavalt suure ja puidukaitsevahendi suhtes vastupidava kaitsekestaga ning kaitsetõkke ja automaatse lekketuvastusseadmega |

Meetod

a)

Topeltseinaga immutusmahutid, millel on automaatne lekketuvastusseade

b)

Üheseinalised immutusmahutid piisavalt suure ja puidukaitsevahendi suhtes vastupidava kaitsekestaga ning kaitsetõkke ja automaatse lekketuvastusseadmega

PVT 37.   Selleks et vähendada aerosoolide heidet puidu ja puittoodete töötlemisel veepõhiste puidukaitsekemikaalidega, on viia pihustamine läbi suletud ruumis, koguda liigpihustatud kemikaal kokku ja taaskasutada seda puidukaitsevahendi lahuse valmistamisel.

PVT 38.   Selleks et hoida ära või vähendada puidukaitsekemikaalide heidet rõhu all toimuvates protsessides (autoklaavimine), on kasutada kõiki allpool kirjeldatud meetodeid.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Protsessijuhtimissüsteemid, millega välistatakse immutusmahuti töölelülitumine, kui selle uks ei ole suletud ja hermetiseeritud | Immutusmahuti uks suletakse ja hermetiseeritakse pärast immutusmahuti täitmist ja enne immutamist. On olemas protsessijuhtimissüsteemid, millega välistatakse immutusmahuti töölelülitumine, kui selle uks ei ole suletud ja hermetiseeritud. |
| b) | Protsessijuhtimissüsteemid, millega välistatakse immutusmahuti ukse avanemine, kui mahuti on rõhu all ja/või kui see on täidetud puidukaitselahusega | Protsessijuhtimissüsteemid võimaldavad jälgida rõhku ja seda, kas immutusmahutis on vedelikku. Nende abil välistatakse immutusmahuti ukse avanemine, kui mahuti on veel rõhu all ja/või vedelikuga täidetud. |
| c) | Immutusmahuti ukse kiillukk | Immutusmahuti uks on varustatud kiillukuga, et hoida ära vedeliku vabanemist juhul, kui immutusmahuti uks tuleb hädaolukorras avada (nt uksetihend puruneb). Kiillukk võimaldab ust osaliselt avada, et alandada rõhku, ent takistab samas vedeliku väljavoolu. |
| d) | Kaitseventiilide kasutamine ja hooldus | Immutusmahutid on varustatud kaitseventiilidega, et kaitsta mahuteid ülerõhu eest.
  Ventiilide kaudu väljuvad vedelikud suunatakse piisava mahuga paaki.
  Kaitseventiile kontrollitakse korrapäraselt (nt iga 6 kuu järel) korrosiooni, saastumise ja ebaõige paigalduse suhtes ning neid puhastatakse ja/või parandatakse vastavalt vajadusele. |
| e) | Vaakumpumba väljalasketorust õhku eralduva heitkoguse vähendamine | Survetöötlusmahutist (st vaakumpumba väljalaskeavast) väljuvat õhku töödeldakse (nt auru-vedeliku separaatoris). |
| f) | Õhkuheite vähendamine immutusmahuti avamisel | Rõhu alandamise perioodi ja immutusmahuti avamise vahele jäetakse piisav ajavahemik, et kemikaal saaks alla nõrguda ja kondenseeruda. |
| g) | Vaakumi kasutamine viimase etapina puidukaitsekemikaalide üleliigse koguse eemaldamiseks töödeldud puidu pinnalt | Tilkumise ärahoidmiseks kasutatakse immutusmahutis enne mahuti avamist viimase etapina vaakumit, et eemaldada töödeldud puidu pinnalt üleliigne kemikaalikogus.
  Vaakumi kasutamine viimase etapina ei pruugi olla vajalik, kui üleliigne kemikaalikogus eemaldatakse töödeldud puidu pinnalt sobiva algse vaakumiga (nt alla 50 mbar). |

Meetod

Kirjeldus

a)

Protsessijuhtimissüsteemid, millega välistatakse immutusmahuti töölelülitumine, kui selle uks ei ole suletud ja hermetiseeritud

Immutusmahuti uks suletakse ja hermetiseeritakse pärast immutusmahuti täitmist ja enne immutamist. On olemas protsessijuhtimissüsteemid, millega välistatakse immutusmahuti töölelülitumine, kui selle uks ei ole suletud ja hermetiseeritud.

b)

Protsessijuhtimissüsteemid, millega välistatakse immutusmahuti ukse avanemine, kui mahuti on rõhu all ja/või kui see on täidetud puidukaitselahusega

Protsessijuhtimissüsteemid võimaldavad jälgida rõhku ja seda, kas immutusmahutis on vedelikku. Nende abil välistatakse immutusmahuti ukse avanemine, kui mahuti on veel rõhu all ja/või vedelikuga täidetud.

c)

Immutusmahuti ukse kiillukk

Immutusmahuti uks on varustatud kiillukuga, et hoida ära vedeliku vabanemist juhul, kui immutusmahuti uks tuleb hädaolukorras avada (nt uksetihend puruneb). Kiillukk võimaldab ust osaliselt avada, et alandada rõhku, ent takistab samas vedeliku väljavoolu.

d)

Kaitseventiilide kasutamine ja hooldus

Immutusmahutid on varustatud kaitseventiilidega, et kaitsta mahuteid ülerõhu eest.

Ventiilide kaudu väljuvad vedelikud suunatakse piisava mahuga paaki.

Kaitseventiile kontrollitakse korrapäraselt (nt iga 6 kuu järel) korrosiooni, saastumise ja ebaõige paigalduse suhtes ning neid puhastatakse ja/või parandatakse vastavalt vajadusele.

e)

Vaakumpumba väljalasketorust õhku eralduva heitkoguse vähendamine

Survetöötlusmahutist (st vaakumpumba väljalaskeavast) väljuvat õhku töödeldakse (nt auru-vedeliku separaatoris).

f)

Õhkuheite vähendamine immutusmahuti avamisel

Rõhu alandamise perioodi ja immutusmahuti avamise vahele jäetakse piisav ajavahemik, et kemikaal saaks alla nõrguda ja kondenseeruda.

g)

Vaakumi kasutamine viimase etapina puidukaitsekemikaalide üleliigse koguse eemaldamiseks töödeldud puidu pinnalt

Tilkumise ärahoidmiseks kasutatakse immutusmahutis enne mahuti avamist viimase etapina vaakumit, et eemaldada töödeldud puidu pinnalt üleliigne kemikaalikogus.

Vaakumi kasutamine viimase etapina ei pruugi olla vajalik, kui üleliigne kemikaalikogus eemaldatakse töödeldud puidu pinnalt sobiva algse vaakumiga (nt alla 50 mbar).

PVT 39.   Selleks et vähendada energiakulu rõhu all toimuvates protsessides (autoklaavimine), on PVT kasutada pumbavahetust võimaldavaid juhtseadmeid.

Kirjeldus

Pärast nõutava töörõhu saavutamist lülitatakse töötlemissüsteem väiksema võimsuse ja energiatarbimisega pumbale.

Kohaldatavus

Kohaldatavus võib rõhu vaheldumisega protsesside puhul olla piiratud.

2.7.   Töötlemisjärgne hoidmine ja vaheladustamine

PVT 40.   Selleks et hoida ära või vähendada pinnase või põhjavee saastumist värskelt töödeldud puidu ajutisel ladustamisel, on PVT tagada pärast töötlemist piisav nõrgumisaeg ja eemaldada töödeldud puit kaitsepiirdega/isoleeritud alalt alles siis, kui seda võib pidada kuivaks.

Kirjeldus

Selleks et üleliigne immutuskemikaalide kogus saaks immutusmahutisse tagasi nõrguda, hoitakse töödeldud puitu või puitmaterjali pakke kaitsepiirdega/isoleeritud alal (nt immutusmahuti või nõrgumisaluse kohal) piisava aja jooksul pärast töötlemist enne kuivatusalale viimist. Seejärel, enne töötlemisjärgselt kuivatusalalt äraviimist tõstetakse töödeldud puit/puidupakid mehaaniliste seadmete abil üles ja hoitakse neid üleval vähemalt 5 minutit. Kui töötlemislahust enam ei tilgu, loetakse puit kuivaks.

2.8.   Jäätmekäitlus

PVT 41.   Selleks et vähendada kõrvaldamisele kuuluvate jäätmete, eelkõige ohtlike jäätmete kogust, on PVT kasutada allpool kirjeldatud meetodeid a ja b ning ühte või mõlemat meetoditest c ja d.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Prahi eemaldamine enne töötlemist | Praht (nt saepuru, puidulaastud) eemaldatakse puidu/puittoodete pinnalt enne töötlemist. |
| b) | Vahade ja õlide kokku kogumine ja taaskasutamine | Kui immutamisel kasutatakse vahasid või õlisid, kogutakse immutusel üle jäänud vahad ja õlid kokku ja neid taaskasutatakse. |
| c) | Töötlemisel kasutatavate kemikaalide tarnimine mahtkaubana | Töötlemisel kasutatavate kemikaalide tarnimine mahutites pakendite koguse vähendamiseks. |
| d) | Korduvkasutatavate mahutite kasutamine | Korduvkasutatavad kemikaalimahutid (nt keskmise suurusega mahtkaubakonteinerid) tagastatakse tarnijale korduvkasutamiseks. |

Meetod

Kirjeldus

a)

Prahi eemaldamine enne töötlemist

Praht (nt saepuru, puidulaastud) eemaldatakse puidu/puittoodete pinnalt enne töötlemist.

b)

Vahade ja õlide kokku kogumine ja taaskasutamine

Kui immutamisel kasutatakse vahasid või õlisid, kogutakse immutusel üle jäänud vahad ja õlid kokku ja neid taaskasutatakse.

c)

Töötlemisel kasutatavate kemikaalide tarnimine mahtkaubana

Töötlemisel kasutatavate kemikaalide tarnimine mahutites pakendite koguse vähendamiseks.

d)

Korduvkasutatavate mahutite kasutamine

Korduvkasutatavad kemikaalimahutid (nt keskmise suurusega mahtkaubakonteinerid) tagastatakse tarnijale korduvkasutamiseks.

PVT 42.   Selleks et vähendada jäätmekäitlusega seotud keskkonnariski, on PVT ladustada jäätmeid sobivates mahutites või läbilaskmatul pinnal ning hoida ohtlikke jäätmeid eraldi selleks määratud ilmastikukindlal ja kaitsepiirdega/isoleeritud alal.

2.9.   Seire

2.9.1.   Vetteheide

PVT 43.   PVT on teha saasteainete seiret heitvees ja saastuda võinud äravoolavas pinnavees enne iga partii ärajuhtimist vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

| Aine/näitaja | Standard(id) |
| --- | --- |
| Biotsiidid (55) | EN-standardite olemasolu sõltub biotsiidide koostisest |
| Cu (56) | On olemas mitu EN-standardit
  (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Lahustid (57) | Mõne lahusti kohta on olemas EN-standardid
  (nt EN ISO 15680) |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (58) | EN ISO 17993 |
| Benso[a]püreen (58) | EN ISO 17993 |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI) | EN ISO 9377-2 |

Aine/näitaja

Standard(id)

Biotsiidid (55)

EN-standardite olemasolu sõltub biotsiidide koostisest

Cu (56)

On olemas mitu EN-standardit

(nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Lahustid (57)

Mõne lahusti kohta on olemas EN-standardid

(nt EN ISO 15680)

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (58)

EN ISO 17993

Benso[a]püreen (58)

EN ISO 17993

Nafta süsivesinike indeks (HOI)

EN ISO 9377-2

2.9.2.   Põhjavee kvaliteet

PVT 44.   See PVT seisneb põhjavees esineda võivate saasteainete seires sagedusega vähemalt kord kuue kuu jooksul ja kooskõlas EN-standarditega. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

Seiresagedust võib riskihindamise põhjal või juhul, kui saasteainete tase on tõendatult piisavalt püsiv (nt nelja aasta jooksul), vähendada ühe korrani iga kahe aasta järel.

| Aine/näitaja (59) | Standard(id) |
| --- | --- |
| Biotsiidid (60) | EN-standardite olemasolu sõltub biotsiidide koostisest |
| As | On olemas mitu EN-standardit
  (nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586) |
| Cu |
| Cr |
| Lahustid (61) | Mõne lahusti kohta on olemas EN-standardid
  (nt EN ISO 15680) |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud | EN ISO 17993 |
| Benso[a]püreen | EN ISO 17993 |
| Nafta süsivesinike indeks (HOI) | EN ISO 9377-2 |

Aine/näitaja (59)

Standard(id)

Biotsiidid (60)

EN-standardite olemasolu sõltub biotsiidide koostisest

As

On olemas mitu EN-standardit

(nt EN ISO 11885, EN ISO 17294-2, EN ISO 15586)

Cu

Cr

Lahustid (61)

Mõne lahusti kohta on olemas EN-standardid

(nt EN ISO 15680)

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

EN ISO 17993

Benso[a]püreen

EN ISO 17993

Nafta süsivesinike indeks (HOI)

EN ISO 9377-2

2.9.3.   Heitgaasis sisalduvad heitkogused

PVT 45.   See PVT seisneb heitgaasis sisalduvate heitkoguste seires sagedusega vähemalt kord aastas ja kooskõlas EN-standarditega. EN-standardite puudumise korral seisneb PVT selliste ISO, riiklike või muude rahvusvaheliste standardite kohaldamises, millega on tagatud samaväärsel teaduslikul tasemel andmete saamine.

| Näitaja | Protsess | Standard(id) | Seire seos PVT rakendustega |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC (62) | Puidu ja puittoodete konserveerimine kreosoodi ja lahustipõhiste puidukaitsevahenditega | EN 12619 | PVT 49, PVT 51 |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (62)
   (63) | Puidu ja puittoodete konserveerimine kreosoodiga | EN-standard puudub | PVT 51 |
| NOx
   (64) | Puidu ja puittoodete konserveerimine kreosoodi ja lahustipõhiste puidukaitsevahenditega | EN 14792 | PVT 52 |
| CO (64) | EN 15058 |

Näitaja

Protsess

Standard(id)

Seire seos PVT rakendustega

TVOC (62)

Puidu ja puittoodete konserveerimine kreosoodi ja lahustipõhiste puidukaitsevahenditega

EN 12619

PVT 49, PVT 51

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (62)
   (63)

Puidu ja puittoodete konserveerimine kreosoodiga

EN-standard puudub

PVT 51

NOx
   (64)

Puidu ja puittoodete konserveerimine kreosoodi ja lahustipõhiste puidukaitsevahenditega

EN 14792

PVT 52

CO (64)

EN 15058

2.10.   Heide pinnasesse ja põhjavette

PVT 46.   Selleks et hoida ära või vähendada heidet pinnasesse või põhjavette, on PVT kõigi allpool kirjeldatud meetodite kasutamine.

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| a) | Käitise ja seadmete kaitsepiirdega ümbritsemine või isoleerimine | Käitise osad, kus ladustatakse või käideldakse puidukaitsekemikaale, st kemikaalide ladustamisala, töötlemisalad, töötlemisjärgse hoidmise ja vaheladustamise alad (sh immutusmahuti, töömahuti, mahalaadimis-/väljapumpamisrajatised, nõrgumis-/kuivatamisala, jahutusala), torustik töötlemiseks kasutatavate kemikaalide jaoks ning rajatised kreosoodi (taas)ettevalmistamiseks, on kas kaitsepiirdega või isoleeritud. Kaitsepiire ja eraldusvall on läbilaskmatute pindadega, töötlemisel kasutatavatele kemikaalidele vastupidavad ning piisavalt suured käitises/seadmes käideldavate või ladustatavate koguste mahutamiseks ja hoidmiseks.
  Lokaalse kaitsepiirdena võib kasutada ka (töötlemisel kasutatavale kemikaalile vastupidavast materjalist valmistatud) nõrgumisaluseid, et koguda ja taaskasutada töötlemisel kasutatavaid tilkunud või maha voolanud kemikaale, mis on pärit kriitilise tähtsusega seadmetest või protsessidest (st ventiilid, hoiumahutite sisse- ja väljalaskeavad, immutusmahutid, töömahutid, mahalaadimis-/väljapumpamistsoonid, värskelt töödeldud puidu käitlemine, jahutus-/kuivatamistsoon).
  Kaitsepiirde/eraldusvalliga ümbritsetud aladel ja nõrgumisalustel olevad vedelikud kogutakse kokku, et suunata töötlemisel kasutatavad kemikaalid taaskasutusse kemikaalidega töötlemise süsteemis. Kogumissüsteemis tekkinud setted kõrvaldatakse ohtlike jäätmetena. |
| b) | Läbilaskmatud põrandad | Selliste alade põrandad, mis ei ole kaitsepiirdega ümbritsetud ega isoleeritud ning kus võib toimuda töötlemisel kasutatavate kemikaalide nõrgumine, mahavool, juhuslik vabanemine või leke, ei tohi asjaomast kemikaali läbi lasta (nt töödeldud puidu ladustamine läbilaskmatutel põrandatel, kui seda on nõutud töötlemisel kasutatava puidukaitsevahendi jaoks biotsiidimääruse kohaselt antud loas). Põrandatel olevad vedelikud kogutakse kokku, et suunata töötlemisel kasutatavad kemikaalid taaskasutusse kemikaalidega töötlemise süsteemis. Kogumissüsteemis tekkinud setted kõrvaldatakse ohtlike jäätmetena. |
| c) | Kriitilise tähtsusega seadmete hoiatussüsteemid | Kriitilise tähtsusega seadmetel (vt PVT 30) on riketest märku andmiseks hoiatussüsteemid. |
| d) | Kahjulike/ohtlike ainete maa-aluses laos ja torustikus esineda võivate lekete ärahoidmine ning selliste lekete avastamine ja registreerimine | Maa-aluste osade kasutamine viiakse miinimumini. Kui kahjulikke/ohtlikke aineid ladustatakse maa all, paigaldatakse sekundaarne kaitse (nt topeltseintega kaitsepiire). Maa-alused osad on varustatud lekketuvastusseadmetega.
  Maa-alustes ladudes ja torustiku suhtes tehakse riskipõhist ja korrapärast seiret, et teha kindlaks võimalikud lekked; vajaduse korral lekkivad seadmed parandatakse. Registreeritakse juhtumid, millega võib kaasneda pinnase ja/või põhjavee saastumine. |
| e) | Käitise ja seadmete korrapärane kontroll ja hooldus | Käitist ja seadmeid kontrollitakse ja hooldatakse korrapäraselt, et tagada nende nõuetekohane toimimine; see hõlmab eelkõige ventiilide, pumpade, torude, paakide, survemahutite, nõrgumisaluste ja kaitsepiirete/eraldusvallide terviklikkuse ja/või lekkekindluse ning hoiatussüsteemide nõuetekohase toimimise kontrollimist. |
| f) | Ristsaastumise ärahoidmise meetodid | Ristsaastumise ärahoidmiseks (st käitise selliste alade saastumise ärahoidmiseks, kus tavaliselt ei toimu kokkupuudet puidukaitsekemikaalidega) kasutatakse näiteks järgmisi asjakohaseid meetodeid:






  — | nõrgumisaluste selline konstruktsioon, et kahveltõstukid ei puutu kokku nõrgumisaluste saastuda võinud pindadega; |

Meetod

Kirjeldus

a)

Käitise ja seadmete kaitsepiirdega ümbritsemine või isoleerimine

Käitise osad, kus ladustatakse või käideldakse puidukaitsekemikaale, st kemikaalide ladustamisala, töötlemisalad, töötlemisjärgse hoidmise ja vaheladustamise alad (sh immutusmahuti, töömahuti, mahalaadimis-/väljapumpamisrajatised, nõrgumis-/kuivatamisala, jahutusala), torustik töötlemiseks kasutatavate kemikaalide jaoks ning rajatised kreosoodi (taas)ettevalmistamiseks, on kas kaitsepiirdega või isoleeritud. Kaitsepiire ja eraldusvall on läbilaskmatute pindadega, töötlemisel kasutatavatele kemikaalidele vastupidavad ning piisavalt suured käitises/seadmes käideldavate või ladustatavate koguste mahutamiseks ja hoidmiseks.

Lokaalse kaitsepiirdena võib kasutada ka (töötlemisel kasutatavale kemikaalile vastupidavast materjalist valmistatud) nõrgumisaluseid, et koguda ja taaskasutada töötlemisel kasutatavaid tilkunud või maha voolanud kemikaale, mis on pärit kriitilise tähtsusega seadmetest või protsessidest (st ventiilid, hoiumahutite sisse- ja väljalaskeavad, immutusmahutid, töömahutid, mahalaadimis-/väljapumpamistsoonid, värskelt töödeldud puidu käitlemine, jahutus-/kuivatamistsoon).

Kaitsepiirde/eraldusvalliga ümbritsetud aladel ja nõrgumisalustel olevad vedelikud kogutakse kokku, et suunata töötlemisel kasutatavad kemikaalid taaskasutusse kemikaalidega töötlemise süsteemis. Kogumissüsteemis tekkinud setted kõrvaldatakse ohtlike jäätmetena.

b)

Läbilaskmatud põrandad

Selliste alade põrandad, mis ei ole kaitsepiirdega ümbritsetud ega isoleeritud ning kus võib toimuda töötlemisel kasutatavate kemikaalide nõrgumine, mahavool, juhuslik vabanemine või leke, ei tohi asjaomast kemikaali läbi lasta (nt töödeldud puidu ladustamine läbilaskmatutel põrandatel, kui seda on nõutud töötlemisel kasutatava puidukaitsevahendi jaoks biotsiidimääruse kohaselt antud loas). Põrandatel olevad vedelikud kogutakse kokku, et suunata töötlemisel kasutatavad kemikaalid taaskasutusse kemikaalidega töötlemise süsteemis. Kogumissüsteemis tekkinud setted kõrvaldatakse ohtlike jäätmetena.

c)

Kriitilise tähtsusega seadmete hoiatussüsteemid

Kriitilise tähtsusega seadmetel (vt PVT 30) on riketest märku andmiseks hoiatussüsteemid.

d)

Kahjulike/ohtlike ainete maa-aluses laos ja torustikus esineda võivate lekete ärahoidmine ning selliste lekete avastamine ja registreerimine

Maa-aluste osade kasutamine viiakse miinimumini. Kui kahjulikke/ohtlikke aineid ladustatakse maa all, paigaldatakse sekundaarne kaitse (nt topeltseintega kaitsepiire). Maa-alused osad on varustatud lekketuvastusseadmetega.

Maa-alustes ladudes ja torustiku suhtes tehakse riskipõhist ja korrapärast seiret, et teha kindlaks võimalikud lekked; vajaduse korral lekkivad seadmed parandatakse. Registreeritakse juhtumid, millega võib kaasneda pinnase ja/või põhjavee saastumine.

e)

Käitise ja seadmete korrapärane kontroll ja hooldus

Käitist ja seadmeid kontrollitakse ja hooldatakse korrapäraselt, et tagada nende nõuetekohane toimimine; see hõlmab eelkõige ventiilide, pumpade, torude, paakide, survemahutite, nõrgumisaluste ja kaitsepiirete/eraldusvallide terviklikkuse ja/või lekkekindluse ning hoiatussüsteemide nõuetekohase toimimise kontrollimist.

f)

Ristsaastumise ärahoidmise meetodid

Ristsaastumise ärahoidmiseks (st käitise selliste alade saastumise ärahoidmiseks, kus tavaliselt ei toimu kokkupuudet puidukaitsekemikaalidega) kasutatakse näiteks järgmisi asjakohaseid meetodeid:

—

nõrgumisaluste selline konstruktsioon, et kahveltõstukid ei puutu kokku nõrgumisaluste saastuda võinud pindadega;

| — | laadimisseadmete (mida kasutatakse töödeldud puidu eemaldamiseks immutusmahutist) selline konstruktsioon, et puidukaitsekemikaalide ülekandumine on välistatud; |
| --- | --- |

—

laadimisseadmete (mida kasutatakse töödeldud puidu eemaldamiseks immutusmahutist) selline konstruktsioon, et puidukaitsekemikaalide ülekandumine on välistatud;

| — | kraanasüsteemi kasutamine töödeldud puidu käitlemiseks; |
| --- | --- |

—

kraanasüsteemi kasutamine töödeldud puidu käitlemiseks;

| — | spetsiaalsete transpordivahendite kasutamine saastuda võinud aladel; |
| --- | --- |

—

spetsiaalsete transpordivahendite kasutamine saastuda võinud aladel;

| — | piiratud juurdepääs saastuda võinud aladele; |
| --- | --- |

—

piiratud juurdepääs saastuda võinud aladele;

| — | teralisest materjalist kõnniteede kasutamine. |
| --- | --- |

—

teralisest materjalist kõnniteede kasutamine.

2.11.   Vetteheide ja reoveekäitlus

PVT 47.   Selleks et hoida ära või sellise võimaluse puudumisel vähendada vetteheidet ja vähendada veekulu, on PVT kasutada kõiki allpool kirjeldatud meetodeid.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Meetodid vihmavee ja äravoolava pinnavee saastumise ärahoidmiseks | Vihmavett ja äravoolavat pinnavett hoitakse eraldi aladest, kus ladustatakse või käideldakse puidukaitsekemikaale või kus ladustatakse värskelt töödeldud puitu, ning saastunud veest. Selle saavutamiseks kasutatakse vähemalt järgmisi meetodeid:






  — | kuivenduskanalid ja/või isoleeriv vall käitise ümber; |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Meetodid vihmavee ja äravoolava pinnavee saastumise ärahoidmiseks

Vihmavett ja äravoolavat pinnavett hoitakse eraldi aladest, kus ladustatakse või käideldakse puidukaitsekemikaale või kus ladustatakse värskelt töödeldud puitu, ning saastunud veest. Selle saavutamiseks kasutatakse vähemalt järgmisi meetodeid:

—

kuivenduskanalid ja/või isoleeriv vall käitise ümber;

| — | vihmaveerennidega katused puidukaitsekemikaalide ladustamis- või käitlemisalade kohal (st puidukaitsekemikaalide ladustamisalad; töötlusalad, töötlemisjärgse hoidmise ja vaheladustamise alad; puidukaitsekemikaalide jaoks kasutatav torustik; rajatised kreosoodi (taas)ettevalmistamiseks); |
| --- | --- |

—

vihmaveerennidega katused puidukaitsekemikaalide ladustamis- või käitlemisalade kohal (st puidukaitsekemikaalide ladustamisalad; töötlusalad, töötlemisjärgse hoidmise ja vaheladustamise alad; puidukaitsekemikaalide jaoks kasutatav torustik; rajatised kreosoodi (taas)ettevalmistamiseks);

| — | - ilmastikukaitse (nt katusekatted, presentkatted) töödeldud puidu ladustamisalal, juhul kui seda on nõutud töötlemisel kasutatava puidukaitsevahendi jaoks biotsiidimääruse kohaselt antud loas. |
| --- | --- |

—

- ilmastikukaitse (nt katusekatted, presentkatted) töödeldud puidu ladustamisalal, juhul kui seda on nõutud töötlemisel kasutatava puidukaitsevahendi jaoks biotsiidimääruse kohaselt antud loas.

Olemasoleva käitise puhul võib äravoolukanalite ja isoleerivate vallide kasutatavust piirata käitise ala suurus.

b)

Saastuda võinud äravoolava pinnavee kogumine

Äravoolav pinnavesi, mis on pärit aladelt, mis võivad olla saastunud puidukaitsekemikaalidega, kogutakse eraldi. Kogutud reovesi kõrvaldatakse alles pärast asjakohaste meetmete võtmist, nt pärast seiret (vt PVT 43), puhastamist (vt PVT 47, meetod e) või taaskasutamist (vt PVT 47, meetod c).

Üldkohaldatav.

c)

Saastuda võinud äravoolava pinnavee kasutamine

Pärast kogumist kasutatakse saastuda võinud äravoolavat pinnavett veepõhiste puidukaitselahuste valmistamiseks.

Kohaldatav üksnes käitiste puhul, kus kasutatakse veepõhiseid puidukaitsekemikaale. Kohaldatavust võivad piirata kavandatud kasutusviisiga seotud kvaliteedinõuded.

d)

Puhastusvee taaskasutamine

Seadmete ja mahutite pesemiseks kasutatud vesi kogutakse ja seda taaskasutatakse veepõhiste puidukaitselahuste valmistamisel.

Kohaldatav üksnes käitiste puhul, kus kasutatakse veepõhiseid puidukaitsekemikaale.

e)

Reovee puhastamine

Kui kogutud äravoolavas pinnavees ja/või puhastusvees avastatakse saastus või seda võib eeldada ja kui vee kasutamine ei ole võimalik, puhastatakse reovett sobivas reoveepuhastis (käitises või väljaspool seda).

Üldkohaldatav.

f)

Ohtlike jäätmete kõrvaldamine

Kui kogutud äravoolavas pinnavees ja/või puhastusvees avastatakse saastus või seda võib eeldada ja kui vee töötlemine ega kasutamine ei ole võimalik, kõrvaldatakse kogutud äravoolav pinnavesi ja/või puhastusvesi ohtlike jäätmetena.

Üldkohaldatav.

PVT 48.   Selleks et vähendada puidu ja puittoodete kreosoodiga töötlemisel tekkivat vetteheidet, on PVT koguda immutusmahutis rõhu alandamisel ja vaakumtöötluse käigus ning kreosoodi (taas)ettevalmistamisel tekkinud kondensaadid ning töödelda neid kohapeal aktiivsöe- või liivafiltri abil või kõrvaldada need ohtlike jäätmetena.

Kirjeldus

Kondensaadid kogutakse, lastakse settida ning juhitakse läbi aktiivsöe- või liivafiltri. Puhastatud vett taaskasutatakse (suletud veeringluses) või see juhitakse ühiskanalisatsiooni. Teise võimalusena võib kogutud kondensaadid kõrvaldada ohtlike jäätmetena.

2.12.   Õhkuheide

PVT 49.   Selleks et vähendada puidu ja puittoodete lahustipõhiste kaitsevahenditega töötlemisest tulenevat LOÜde õhkuheidet, on PVT eraldada heitkoguste teket põhjustavad seadmed ja protsessid, koguda kokku protsessigaas ning juhtida see töötlemissüsteemi (vt PVT 51 meetodid).

PVT 50.   Selleks et vähendada puidu ja puittoodete kreosoodiga töötlemisest tulenevat orgaaniliste ühendite õhkuheidet ja lõhnateket, on PVT kasutada vähelenduvaid immutusõlisid, st C-klassi kreosooti B-klassi kreosoodi asemel.

Kohaldatavus

C-klassi kreosoot ei pruugi olla kasutatav külmas kliimas.

PVT 51.   Selleks et vähendada puidu ja puittoodete kreosoodiga töötlemisest tulenevat orgaaniliste ühendite õhkuheidet, on PVT eraldada heitkoguste teket põhjustavad seadmed ja protsessid (nt säilitus- ja immutusmahutid, rõhu vähendamine, kreosoodi taasettevalmistamine), koguda kokku protsessigaas ja kasutada ühte või mitut allpool kirjeldatud töötlemismeetodit.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Termooksüdeerimine | Vt PVT 15, meetod i. Heitsoojust saab soojusvaheti abil taaskasutada. | Üldkohaldatav. |
| b) | Protsessigaasi suunamine põletusseadmesse | Osa protsessigaasist või kogu protsessigaas suunatakse põlemisõhu ja lisakütusena kasutamiseks põletusseadmesse (sealhulgas näiteks soojus- ja elektrienergia koostootmise jaama), mida kasutatakse auru ja/või elektri tootmiseks. | Ei ole kohaldatav protsessigaasi puhul, mis sisaldab tööstusheidete direktiivi artikli 59 lõikes 5 osutatud aineid. Kohaldatavust võivad piirata ohutuskaalutlused. |
| c) | Adsorbeerimine aktiivsöe abil | Orgaanilised ühendid adsorbeeritakse aktiivsöe pinnale. Adsorbeeritud ühendid võidakse seejärel desorbeerida taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele. | Üldkohaldatav. |
| d) | Absorbeerimine sobiva vedeliku abil | Sobiva vedeliku kasutamine protsessigaasist saasteainete, eelkõige lahustuvate ühendite eemaldamiseks absorbeerimise teel. | Üldkohaldatav. |
| e) | Kondenseerimine | Meetod orgaaniliste ühendite eemaldamiseks temperatuuri alandamisega nende kastepunktist allapoole, et kutsuda esile nende ühendite aurude veeldumist. Sõltuvalt nõutavast töötemperatuuride vahemikust kasutatakse selleks eri külmaaineid, näiteks jahutusvett, jahutatud vett (temperatuur tavaliselt umbes 5 °C), ammoniaaki või propaani.
  Kondenseerimist kasutatakse koos mõne muu heitkoguste vähendamise meetodiga. | Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Termooksüdeerimine

Vt PVT 15, meetod i. Heitsoojust saab soojusvaheti abil taaskasutada.

Üldkohaldatav.

b)

Protsessigaasi suunamine põletusseadmesse

Osa protsessigaasist või kogu protsessigaas suunatakse põlemisõhu ja lisakütusena kasutamiseks põletusseadmesse (sealhulgas näiteks soojus- ja elektrienergia koostootmise jaama), mida kasutatakse auru ja/või elektri tootmiseks.

Ei ole kohaldatav protsessigaasi puhul, mis sisaldab tööstusheidete direktiivi artikli 59 lõikes 5 osutatud aineid. Kohaldatavust võivad piirata ohutuskaalutlused.

c)

Adsorbeerimine aktiivsöe abil

Orgaanilised ühendid adsorbeeritakse aktiivsöe pinnale. Adsorbeeritud ühendid võidakse seejärel desorbeerida taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil, näiteks auruga (sageli kohapeal), ning adsorbent võetakse uuesti kasutusele.

Üldkohaldatav.

d)

Absorbeerimine sobiva vedeliku abil

Sobiva vedeliku kasutamine protsessigaasist saasteainete, eelkõige lahustuvate ühendite eemaldamiseks absorbeerimise teel.

Üldkohaldatav.

e)

Kondenseerimine

Meetod orgaaniliste ühendite eemaldamiseks temperatuuri alandamisega nende kastepunktist allapoole, et kutsuda esile nende ühendite aurude veeldumist. Sõltuvalt nõutavast töötemperatuuride vahemikust kasutatakse selleks eri külmaaineid, näiteks jahutusvett, jahutatud vett (temperatuur tavaliselt umbes 5 °C), ammoniaaki või propaani.

Kondenseerimist kasutatakse koos mõne muu heitkoguste vähendamise meetodiga.

Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui kogumisega seotud energiatarve on LOÜde väikese sisalduse tõttu liiga suur.

Tabel 36

PVTga saavutatavad heitetasemed puidu ja puittoodete kreosoodi ja/või lahustipõhiste puidukaitsevahenditega töötlemisel eralduvate heitgaasis sisalduvate LOÜde koguheite ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike heitkoguste puhul

| Näitaja | Ühik | Protsess | PVTga saavutatav heitetase
  (proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| TVOC | mg C/Nm3 | Töötlemine kreosoodiga ja lahustipõhine töötlus | < 4–20 |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud | mg/Nm3 | Töötlemine kreosoodiga | < 1 (65) |

Näitaja

Ühik

Protsess

PVTga saavutatav heitetase

(proovivõtuperioodi keskmine)

TVOC

mg C/Nm3

Töötlemine kreosoodiga ja lahustipõhine töötlus

< 4–20

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

mg/Nm3

Töötlemine kreosoodiga

< 1 (65)

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 45.

PVT 52.   Selleks et vähendada NOx-heidet heitgaasis ning samal ajal piirata CO heitkogust, mis tekib puidu ja puittoodete kreosoodi ja/või lahustipõhiste puidukaitsevahenditega töötlemise käigus eralduva protsessigaasi termilisel töötlemisel, on PVT kasutada meetodit a või mõlemat allpool kirjeldatud meetodit.

| Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a) | Termilise töötlemise tingimuste optimeerimine
  (projekteerimine ja käitamine) | Vt PVT 17, meetod a. | Meetodi kohaldatavus seoses projekteerimisega võib olemasoleva käitise puhul olla piiratud. |
| b) | Vähese NOx-heitega põletite kasutamine | Vt PVT 17, meetod b. | Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud konstruktsioonist ja/või käitamisest tulenevate piirangute tõttu. |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a)

Termilise töötlemise tingimuste optimeerimine

(projekteerimine ja käitamine)

Vt PVT 17, meetod a.

Meetodi kohaldatavus seoses projekteerimisega võib olemasoleva käitise puhul olla piiratud.

b)

Vähese NOx-heitega põletite kasutamine

Vt PVT 17, meetod b.

Olemasoleva käitise puhul võib kohaldatavus olla piiratud konstruktsioonist ja/või käitamisest tulenevate piirangute tõttu.

Tabel 37

PVTga saavutatav heitetase heitgaasis sisalduva NOx heitkoguse puhul ja soovituslik heitetase õhku heidetavas heitgaasis sisalduva CO heitkoguse puhul-, mis tekib puidu ja puittoodete kreosoodi ja/või lahustipõhiste puidukaitsevahenditega töötlemise käigus eralduva protsessigaasi termilisel töötlemisel

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase (66)

  (proovivõtuperioodi keskmine) | Soovituslik heitetase (66)

  (proovivõtuperioodi keskmine) |
| --- | --- | --- | --- |
| NOx | mg/Nm3 | 20–130 | Soovituslikku taset ei ole kehtestatud |
| CO | PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud | 20–150 |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase (66)

(proovivõtuperioodi keskmine)

Soovituslik heitetase (66)

(proovivõtuperioodi keskmine)

NOx

mg/Nm3

20–130

Soovituslikku taset ei ole kehtestatud

CO

PVTga saavutatavat heitetaset ei ole kehtestatud

20–150

Asjaomast seiret on kirjeldatud PVTs 45.

2.13.   Müra

PVT 53.   Selleks et hoida ära või sellise võimaluse puudumisel vähendada mürateket, on PVT ühe või mitme allpool kirjeldatud meetodi kasutamine.

| Meetod |
| --- |
| Tooraine ladustamine ja käitlemine |
| a) | Müratõkkeseinte paigaldamine ja hoonete mürasummutava mõju kasutamine/optimeerimine |
| b) | Mürarohkete toimingute ala osaline või täielik eraldamine |
| c) | Madala müratasemega sõidukite/transpordisüsteemide kasutamine |
| d) | Müra ohjamise meetmed (nt seadmete tõhusam kontroll ja hooldus, uste ja akende sulgemine) |
| Kuivatusahjus kuivatamine |
| e) | Ventilaatorite müra vähendamise meetmed |

Meetod

Tooraine ladustamine ja käitlemine

a)

Müratõkkeseinte paigaldamine ja hoonete mürasummutava mõju kasutamine/optimeerimine

b)

Mürarohkete toimingute ala osaline või täielik eraldamine

c)

Madala müratasemega sõidukite/transpordisüsteemide kasutamine

d)

Müra ohjamise meetmed (nt seadmete tõhusam kontroll ja hooldus, uste ja akende sulgemine)

Kuivatusahjus kuivatamine

e)

Ventilaatorite müra vähendamise meetmed

Kohaldatavus

See PVT on kohaldatav üksnes juhul, kui võib eeldada mürahäiringut tundlikul alal ja/või mürahäiringu esinemine sellisel alal on kinnitust leidnud.

---

(1)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40)

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2193 keskmise võimsusega põletusseadmetest õhku eralduvate teatavate saasteainete heite piiramise kohta (ELT L 313, 28.11.2015, lk 1).

(3)  Sellise näitaja puhul, mida ei saa proovivõtu- või analüüsipiirangute tõttu ega/või käitamistingimustest tulenevalt mõõta 30-minutilise proovivõtu vältel ega/või esitada kolme järjestikuse mõõtmise tulemuste keskmisena, võib kasutada representatiivsemat proovivõtu- või mõõtmismeetodit.

(4)  Pealekandmismeetodite valik võib olla piiratud väikese läbilaskevõime ja/või suure tootevalikuga käitiste puhul, samuti võivad seda piirata aluspinna liik ja kuju, toote kvaliteedinõuded ning vajadus tagada kasutatavate materjalide, pinnakattevahendi pealekandmise meetodite, kuivatamis-/kõvastamismeetodite ja protsessigaasi töötlemise süsteemide vastastikune sobivus.

(5)  Kuivatamis-/kõvastamismeetodite valikut võivad piirata aluspinna liik ja kuju, toote kvaliteedinõuded ning vajadus tagada kasutatavate materjalide, pinnakattevahendi pealekandmise meetodite, kuivatamis-/kõvastamismeetodite ja protsessigaasi töötlemise süsteemide vastastikune sobivus.

(6)  Võimaluse korral tehakse mõõtmised tavapärastes käitamistingimustes ajal, mil heitkogus on eeldatavalt suurim.

(7)  Kui TVOC on väiksem kui 0,1 kg C-d tunnis või kui TVOC on saastevähendusmeetmeid rakendamata stabiilselt väiksem kui 0,3 kg C-d tunnis, võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme aasta järel või asendada mõõtmised arvutustega, eeldusel, et sellega tagatakse samaväärse teadusliku kvaliteediga andmete saamine.

(8)  Protsessigaasi termilisel töötlemisel mõõdetakse temperatuuri põlemiskambris pidevalt. Samaaegselt kasutatakse ka häiresüsteemi optimaalsest temperatuurivahemikust väljapoole jäävast temperatuurist märku andmiseks.

(9)  Pidevat mõõtmist käsitlevad üldised EN-standardid on EN15267-1, EN15267-2, EN15267-3 ja EN 14181.

(10)  Seiret tehakse üksnes juhul, kui protsessis kasutatakse DMFi.

(11)  Vastava EN-standardi puudumisel peab mõõtmine hõlmama DMFi sisaldust kondenseerunud faasis.

(12)  Korstna puhul, kus TVOC on väiksem kui 0,1 kg C-d tunnis, võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme aasta järel.

(13)  Seiret tehakse üksnes juhul, kui toimub otseheide suublasse.

(14)  Kui heitetase on tõendatult piisavalt püsiv, võib seiresagedust vähendada ühe korrani iga kolme kuu järel.

(15)  Partiikaupa ärajuhtimise puhul, mis toimub minimaalsest seiresagedusest väiksema sagedusega, tehakse seiret üks kord partii kohta.

(16)  TOC seire asemel võib teha KHT seiret ja vastupidi. Soovitatav on teha TOC seiret, kuna sel juhul ei ole vaja kasutada väga mürgiseid ühendeid.

(17)  Cr(VI) seiret tehakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse kuuevalentse kroomi ühendeid.

(18)  Kaudse suublasse heite puhul võib seiresagedust vähendada, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis.

(19)  Kroomi seiret tehakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse kroomiühendeid.

(20)  F- seiret tehakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse fluoriühendeid.

(21)  PVTga saavutatavat heitetaset ja soovituslikku taset ei kohaldata, kui protsessigaas suunatakse põletusseadmesse.

(22)  PVTga saavutatav heitetase ei pruugi olla kohaldatav, kui protsessigaas sisaldab lämmastikuühendeid (nt DMF või N-metüülpürrolidoon).

(23)  See PVTga saavutatav keskkonnatoime tase ei pruugi olla kohaldatav juhul, kui rullmaterjali kattekihiga katmise liin on osa suuremast tootmiskäitisest (nt terasetehas), ning kombiliini puhul.

(24)  See PVTga saavutatav keskkonnatoime tase ei pruugi olla kohaldatav juhul, kui rullmaterjali kattekihiga katmise liin on osa suuremast tootmiskäitisest (nt terasetehas), ning kombiliini puhul.

(25)  Keskmistamisperioodi käsitlev teave on esitatud üldkaalutluste jaotises.

(26)  KHT suhtes kohaldatava, PVTga saavutatava heitetaseme asemel võib järgida TOC suhtes kohaldatavat PVTga saavutatavat heitetaset. KHT ja TOC vaheline korrelatsioon tehakse kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. Soovitatav on kasutada TOC suhtes kohaldatavat PVTga saavutatavat heitetaset, kuna TOC seire puhul ei ole vaja kasutada väga mürgiseid ühendeid.

(27)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse fluoriühendeid.

(28)  Selle PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir võib tsinki sisaldava või tsingiga eeltöödeldud aluspinna puhul olla 1 mg/l.

(29)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse kroomiühendeid.

(30)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse kuuevalentse kroomi ühendeid.

(31)  Need PVTga saavutatavad heitetasemed ei pruugi olla kohaldatavad, kui edasine töötlemine toimub asjaomaste saasteainete sisalduse vähendamiseks nõuetekohaselt kavandatud ja seadmetega varustatud reoveepuhastis ning see ei põhjusta suuremat keskkonnasaastet.

(32)  Keskmistamisperioodi käsitlev teave on esitatud üldkaalutluste jaotises.

(33)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse fluoriühendeid.

(34)  Selle PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir võib tsinki sisaldava või tsingiga eeltöödeldud aluspinna puhul olla 1 mg/l.

(35)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse kroomiühendeid.

(36)  Seda PVTga saavutatavat heitetaset kohaldatakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse kuuevalentse kroomi ühendeid.

(37)  PVTga saavutatavate heitetasemete puhul peetakse silmas heitkoguseid, mis eralduvad kõigil samas käitises läbiviidavatel tootmisetappidel, alates pinnakatmisest elektroforeesi meetodil või mõnel muul viisil kuni pealiskihi vahatamise ja poleerimiseni (kaasa arvatud), samuti töötlemisseadmete lahustiga puhastamisel nii tootmise ajal kui ka väljaspool seda.

(38)  Kõnealune pindala on määratletud direktiivi 2010/75/EL VII lisa 3. osas.

(39)  Lubjakivipulbriga kuivpuhastuse puhul on vahemiku ülempiir kõrgem.

(40)  Kui kasutatakse lahusti korduvkasutamist/ringlussevõttu võimaldavaid meetodeid, on PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir 35 mg C/Nm3.

(41)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(42)  Kui kasutatakse lahusti korduvkasutamist/ringlussevõttu võimaldavaid meetodeid, on PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir 50 mg C/Nm3.

(43)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(44)  See PVTga saavutatav heitetase ei pruugi olla kohaldatav ajutiseks pinnakaitseks kasutatavate plastkilede tootmisel.

(45)  Kui kasutatakse lahusti korduvkasutamist/ringlussevõttu võimaldavaid meetodeid, on PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir 50 mg C/Nm3.

(46)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(47)  Kui kasutatakse lahusti korduvkasutamist/ringlussevõttu võimaldavaid meetodeid, on PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir 50 mg C/Nm3.

(48)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(49)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(50)  PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir on seotud kvaliteetsete toodete tootmisega.

(51)  PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir on seotud kvaliteetsete toodete tootmisega.

(52)  Kui kasutatakse lahusti korduvkasutamist/ringlussevõttu võimaldavaid meetodeid, on PVTga saavutatava heitetaseme ülempiir 50 mg C/Nm3.

(53)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(54)  Käitise puhul, kus kasutatakse PVT 16 meetodit c koos protsessigaasi töötlemise meetodiga, kohaldatakse kontsentraatori heitgaasi suhtes täiendavat PVTga saavutatavat heitetaset väärtusega alla 50 mg C/Nm3.

(55)  Konkreetsete ainete suhtes seire tegemine sõltub protsessides kasutatavate biotsiidide koostisest.

(56)  Seiret tehakse üksnes juhul, kui protsessides kasutatakse vaseühendeid.

(57)  Seiret tehakse üksnes käitiste puhul, kus töötlemisel kasutatakse lahustipõhiseid kemikaale. Seiratakse konkreetseid aineid sõltuvalt protsessides kasutatavate lahustite koostisest.

(58)  Seiret tehakse üksnes käitiste puhul, kus töötlemisel kasutatakse kreosooti.

(59)  Seiret ei kohaldata, kui asjaomast ainet protsessides ei kasutata ja kui on tõendatud, et põhjavesi ei ole selle ainega saastunud.

(60)  Seiratakse konkreetseid aineid sõltuvalt protsessides kasutatavate või varem kasutatud biotsiidide koostisest.

(61)  Seiret tehakse üksnes käitiste puhul, kus töötlemisel kasutatakse lahustipõhiseid kemikaale. Seiratakse konkreetseid aineid sõltuvalt protsessides kasutatavate lahustite koostisest.

(62)  Võimaluse korral tehakse mõõtmised tavapärastes käitamistingimustes ajal, mil heitkogus on eeldatavalt suurim.

(63)  See hõlmab järgmisi ühendeid: atsenafteen, atsenaftüleen, antratseen, benso[a]antratseen, benso[a]püreen, benso[b]fluoranteen, benso[g,h,i]perüleen, benso[k]fluoranteen, krüseen, dibenso[a,h]antratseen, fluoranteen, fluoreen, indeno[1,2,3-c,d]püreen, naftaleen, fenantreen ja püreen.

(64)  Seiret kohaldatakse ainult protsessigaasi termilisel töötlemisel tekkiva heitkoguse suhtes.

(65)  PVTga saavutatava heitetaseme puhul peetakse silmas järgmiste polütsükliliste aromaatsete süsivesinike summat: atsenafteen, atsenaftüleen, antratseen, benso[a]antratseen, benso[a]püreen, benso[b]fluoranteen, benso[g,h,i]perüleen, benso[k]fluoranteen, krüseen, dibenso[a,h]antratseen, fluoranteen, fluoreen, indeno[1,2,3-c,d]püreen, naftaleen, fenantreen ja püreen.

(66)  PVTga saavutatavat heitetaset ja soovituslikku taset ei kohaldata, kui protsessigaas suunatakse põletusseadmesse.

---

| 9.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 414/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 414/79

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2010

8. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2020/1809 (milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8910 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta direktiivi 2005/94/EÜ linnugripi tõrjet käsitlevate ühenduse meetmete ning direktiivi 92/40/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (3) eriti selle artikli 63 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1809 (4) võeti vastu pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid teatavates liikmesriikides asuvates kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude kasvatusega tegelevates ettevõtetes ning kõnealuste liikmesriikide poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/1809 (4) võeti vastu pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid teatavates liikmesriikides asuvates kodu- ja muude tehistingimustes peetavate lindude kasvatusega tegelevates ettevõtetes ning kõnealuste liikmesriikide poolt kaitse- ja järelevalvetsoonide kehtestamist vastavalt nõukogu direktiivile 2005/94/EÜ.

| (2) | Rakendusotsuses (EL) 2020/1809 on sätestatud, et kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud, liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud lisas kaitse- või järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusotsuses (EL) 2020/1809 on sätestatud, et kõnealuse rakendusotsuse lisas loetletud, liikmesriikide poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud lisas kaitse- või järelevalvetsoonidena loetletud piirkondi.

| (3) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1809 vastuvõtmise kuupäeva on Saksamaa teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi uutest puhangutest Dithmarscheni ja Mecklenburgische Seenplatte’i piirkonnas asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(3)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1809 vastuvõtmise kuupäeva on Saksamaa teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi uutest puhangutest Dithmarscheni ja Mecklenburgische Seenplatte’i piirkonnas asuvates ettevõtetes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (4) | Lisaks sellele on Belgia teatanud komisjonile alatüüpi H5N5 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Lääne-Flandria provintsis asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele on Belgia teatanud komisjonile alatüüpi H5N5 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Lääne-Flandria provintsis asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (5) | Peale selle on Poola teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Siedlecki piirkonnas asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on Poola teatanud komisjonile alatüüpi H5N8 kuuluva viiruse põhjustatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust Siedlecki piirkonnas asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (6) | Ja ka Madalmaad on teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi uuest puhangust Utrechti provintsis asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(6)

Ja ka Madalmaad on teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi uuest puhangust Utrechti provintsis asuvas ettevõttes, kus kasvatatakse kodu- või muid tehistingimustes peetavaid linde.

| (7) | Need puhangukolded Belgias, Saksamaal, Madalmaades ja Poolas asuvad väljaspool piirkondi, mis on praegu loetletud rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisas, ning kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused on võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber. |
| --- | --- |

(7)

Need puhangukolded Belgias, Saksamaal, Madalmaades ja Poolas asuvad väljaspool piirkondi, mis on praegu loetletud rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisas, ning kõnealuste liikmesriikide pädevad asutused on võtnud direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt nõutavad meetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber.

| (8) | Lisaks sellele on Belgia puhangukolde asukoht Prantsusmaa piiri vahetus läheduses. Seega on nende kahe liikmesriigi pädevad asutused teinud nõuetekohaselt koostööd seoses vajaliku järelevalvetsooni kehtestamisega vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ, kuna kõnealuse puhangukolde ümber kehtestatud järelevalvetsoon ulatub ka Prantsusmaa territooriumile. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele on Belgia puhangukolde asukoht Prantsusmaa piiri vahetus läheduses. Seega on nende kahe liikmesriigi pädevad asutused teinud nõuetekohaselt koostööd seoses vajaliku järelevalvetsooni kehtestamisega vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ, kuna kõnealuse puhangukolde ümber kehtestatud järelevalvetsoon ulatub ka Prantsusmaa territooriumile.

| (9) | Komisjon on Belgia, Saksamaa, Madalmaade ja Poola võetud meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on Belgia, Saksamaa, Madalmaade ja Poola võetud meetmed läbi vaadanud ja leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute esinemine on kinnitust leidnud.

| (10) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Poolaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Poolaga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealustes liikmesriikides direktiivi 2005/94/EÜ kohaselt kehtestatud uusi kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (11) | Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisas Prantsusmaa puhul loetletud järelevalvetsoone ning Saksamaa, Madalmaade ja Poola puhul loetletud kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisas Prantsusmaa puhul loetletud järelevalvetsoone ning Saksamaa, Madalmaade ja Poola puhul loetletud kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (12) | Lisaks sellele tuleks rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisas loetleda kaitse- ja järelevalvetsoonid Belgia puhul. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks sellele tuleks rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisas loetleda kaitse- ja järelevalvetsoonid Belgia puhul.

| (13) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, arvestamaks uusi, Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Poola poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning seal kohaldatavate piirangute kestust. |
| --- | --- |

(13)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisa, et ajakohastada liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, arvestamaks uusi, Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade ja Poola poolt vastavalt direktiivile 2005/94/EÜ kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning seal kohaldatavate piirangute kestust.

| (14) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/1809 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/1809 vastavalt muuta.

| (15) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2020/1809 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  ELT L 10, 14.1.2006, lk 16.

3

(4)  Komisjoni 30. novembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1809, milles käsitletakse teatavaid kaitsemeetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 402, 1.12.2020, lk 144).

4

---

LISA

„LISA

A OSA

Artiklis 1 osutatud kaitsetsoon:

Liikmesriik: Belgia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 - lat 50,820040 | 17.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3,126743 - lat 50,820040

17.12.2020

Liikmesriik: Horvaatia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 31.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac, općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

31.12.2020

Liikmesriik: Taani

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 10.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

10.12.2020

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| — | ALTIANI |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

10.12.2020

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

9.12.2020

Liikmesriik: Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Hallig Oland |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Hallig Oland

1.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

5.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

15.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

10.12.2020

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

9.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

9.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

8.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

14.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

22.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof

29.12.2020

Liikmesriik: Madalmaad

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Province: Gelderland

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern direction until Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

20.11.2020

| 1. | From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river).

| 14. | Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

28.11.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

4.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

2.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

13.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

15.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

19.12.2020

Liikmesriik: Poola

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim: |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 23.12.2020 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 27.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

W województwie wielkopolskim, w powiecie wolsztyńskim:

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

23.12.2020

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

27.12.2020

Liikmesriik: Rootsi

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1 |
| --- | --- |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 10.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikli 29 lõikega 1

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

10.12.2020

B OSA

Artiklis 1 osutatud järelevalvetsoon:

Liikmesriik: Belgia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone | 26.12.2020 |
| Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 - lat 50.820040 | 18.12.2020–26.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

The municipalities Ledegem, Menen, Wervik and Wevelgem and those parts of the municipalitiy of Izegem, Zonnebeke, Komen, Kortrijk, Kuurne, Lendelede, Moeskroen, Moorslede and Roeselare contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 lat 50.820040 and beyond the area described in the protection zone

26.12.2020

Those parts of the municipalitiy of Menen, Moorslede, Wervik and Wevelgem contained within a circle of a radius of three kilometers, centered on WGS84 dec. coordinates long 3.126743 - lat 50.820040

18.12.2020–26.12.2020

Liikmesriik: Horvaatia

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,
  općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 1.1.2021–10.1.2021 |
| Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667. | 10.1.2021 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Općina Koprivnički Bregi, naselja Koprivnički Bregi i Jeduševac,

općina Novigrad Podravski, naselja Plavšinac, Delovi, Vlaislav i Novigrad Podravski, općina Hlebine, naselje Hlebine u Koprivničko- križevačkoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa tri kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

1.1.2021–10.1.2021

Općina Koprivnica naselja Bakovčica, Koprivnica, Draganovec, Herešin, Jagnjedovec, Starigrad i Štaglinec, općina Hlebine, naselje Gabajeva Greda, općina Drnje, naselje Drnje, općina Molve, naselja Molve, Molve Grede, Čingi - Lingi i Repaš, općina Koprivnički Bregi, naselje Glogovac, općina Gola, naselja Ždala, Gola, Gotalovo, Novačka i Otočka, općina Virje, naselja Donje Zdjelice, Miholjanec, Hampovica i Virje, općina Petrinec naselja Sigetec, Komatnica i Peteranec, općina Đurđevac, naselje Đurđevac, općina Novigrad Podravski, naselja Borovljani, Javorovac i Srdinac, općina Sokolovac, naselje Gornja Velika, općina Novo Virje, naselje Novo Virje u Koprivničko- križevačkoj županiji i općina Kapela, naselja Gornji Mosti, Donji Mosti i Srednji Mosti u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji koji se nalaze na području u obliku kruga radijusa sedam kilometra sa središtem na GPS koordinatama N46.122115; E16.9561216666667.

10.1.2021

Liikmesriik: Taani

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936. | 19.12.2020 |
| The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936. | 11.12.2020–19.12.2020 |
| The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642. | 24.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730) beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS koordinates N56.3980; E10.1936.

19.12.2020

The parts of Randers municipality (ADNS code 01730), Favrskov municipality (ADNS 01710) and Syddjurs municipality (ADNS code 01706) that are contained within circle of radius 3 kilometer, centred on GPS coordinates N56.3980; E10.1936.

11.12.2020–19.12.2020

The parts of Tønder municipality (ADNS code 01550), beyond the area described in the protection zone and beyond the area of the surveillance zone lying in Germany but within the circles of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates N 54,844346;E 8,688644, GPS coordinates N54,841968;E8,868140 and GPS coordinates N54,863731;E8,718642.

24.12.2020

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B) |
| All except the following:






  — | ALTIANI |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Les communes suivantes dans le département de HAUTE-CORSE (2B)

All except the following:

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

19.12.2020

| — | ALTIANI |
| --- | --- |

—

ALTIANI

| — | AVAPESSA |
| --- | --- |

—

AVAPESSA

| — | BIGORNO |
| --- | --- |

—

BIGORNO

| — | BISINCHI |
| --- | --- |

—

BISINCHI

| — | CAMPILE |
| --- | --- |

—

CAMPILE

| — | CAMPITELLO |
| --- | --- |

—

CAMPITELLO

| — | CANAVAGGIA |
| --- | --- |

—

CANAVAGGIA

| — | CASTELLO-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

CASTELLO-DI-ROSTINO

| — | CATERI |
| --- | --- |

—

CATERI

| — | CROCICCHIA |
| --- | --- |

—

CROCICCHIA

| — | ERBAJOLO |
| --- | --- |

—

ERBAJOLO

| — | FELICETO |
| --- | --- |

—

FELICETO

| — | FOCICCHIA |
| --- | --- |

—

FOCICCHIA

| — | LENTO |
| --- | --- |

—

LENTO

| — | MONTEGROSSO |
| --- | --- |

—

MONTEGROSSO

| — | MURO |
| --- | --- |

—

MURO

| — | NESSA |
| --- | --- |

—

NESSA

| — | ORTIPORIO |
| --- | --- |

—

ORTIPORIO

| — | PENTA-ACQUATELLA |
| --- | --- |

—

PENTA-ACQUATELLA

| — | PIEDICORTE-DI-GAGGIO |
| --- | --- |

—

PIEDICORTE-DI-GAGGIO

| — | SCOLCA |
| --- | --- |

—

SCOLCA

| — | SPELONCATO |
| --- | --- |

—

SPELONCATO

| — | SANT’ANDREA-DI-BOZIO |
| --- | --- |

—

SANT’ANDREA-DI-BOZIO

| — | SANT’ANTONINO |
| --- | --- |

—

SANT’ANTONINO

| — | VALLE-DI-ROSTINO |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-ROSTINO

| — | VOLPAJOLA |
| --- | --- |

—

VOLPAJOLA

11.12.2020–19.12.2020

Les communes suivantes dans le département de YVELINES (78)

| — | BAILLY |
| --- | --- |

—

BAILLY

| — | BOIS-D’ARCY |
| --- | --- |

—

BOIS-D’ARCY

| — | BOUGIVAL |
| --- | --- |

—

BOUGIVAL

| — | BUC |
| --- | --- |

—

BUC

| — | LA CELLE-SAINT-CLOUD |
| --- | --- |

—

LA CELLE-SAINT-CLOUD

| — | CHAMBOURCY |
| --- | --- |

—

CHAMBOURCY

| — | CHATEAUFORT |
| --- | --- |

—

CHATEAUFORT

| — | CHAVENAY |
| --- | --- |

—

CHAVENAY

| — | LE CHESNAY |
| --- | --- |

—

LE CHESNAY

| — | LES CLAYES-SOUS-BOIS |
| --- | --- |

—

LES CLAYES-SOUS-BOIS

| — | CROISSY-SUR-SEINE |
| --- | --- |

—

CROISSY-SUR-SEINE

| — | ELANCOURT |
| --- | --- |

—

ELANCOURT

| — | L’ETANG-LA-VILLE |
| --- | --- |

—

L’ETANG-LA-VILLE

| — | FONTENAY-LE-FLEURY |
| --- | --- |

—

FONTENAY-LE-FLEURY

| — | FOURQUEUX |
| --- | --- |

—

FOURQUEUX

| — | GUYANCOURT |
| --- | --- |

—

GUYANCOURT

| — | JOUY-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

JOUY-EN-JOSAS

| — | LES LOGES-EN-JOSAS |
| --- | --- |

—

LES LOGES-EN-JOSAS

| — | LOUVECIENNES |
| --- | --- |

—

LOUVECIENNES

| — | MAGNY-LES-HAMEAUX |
| --- | --- |

—

MAGNY-LES-HAMEAUX

| — | MAREIL-MARLY |
| --- | --- |

—

MAREIL-MARLY

| — | MARLY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

MARLY-LE-ROI

| — | MAUREPAS |
| --- | --- |

—

MAUREPAS

| — | MONTIGNY-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

MONTIGNY-LE-BRETONNEUX

| — | NOISY-LE-ROI |
| --- | --- |

—

NOISY-LE-ROI

| — | LE PECQ |
| --- | --- |

—

LE PECQ

| — | PLAISIR |
| --- | --- |

—

PLAISIR

| — | LE PORT-MARLY |
| --- | --- |

—

LE PORT-MARLY

| — | RENNEMOULIN |
| --- | --- |

—

RENNEMOULIN

| — | ROCQUENCOURT |
| --- | --- |

—

ROCQUENCOURT

| — | SAINT-NOM-LA-BRETECHE |
| --- | --- |

—

SAINT-NOM-LA-BRETECHE

| — | TOUSSUS-LE-NOBLE |
| --- | --- |

—

TOUSSUS-LE-NOBLE

| — | TRAPPES |
| --- | --- |

—

TRAPPES

| — | VELIZY-VILLACOUBLAY |
| --- | --- |

—

VELIZY-VILLACOUBLAY

| — | VERSAILLES |
| --- | --- |

—

VERSAILLES

| — | LE VESINET |
| --- | --- |

—

LE VESINET

| — | VILLEPREUX |
| --- | --- |

—

VILLEPREUX

| — | VIROFLAY |
| --- | --- |

—

VIROFLAY

| — | VOISINS-LE-BRETONNEUX |
| --- | --- |

—

VOISINS-LE-BRETONNEUX

20.12.2020

| — | SAINT-CYR-L’ECOLE |
| --- | --- |

—

SAINT-CYR-L’ECOLE

11.12.2020–20.12.2020

| Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A) |
| --- |
| — | ALBITRECCIA |

Les communes suivantes dans le département de Corse du Sud (2A)

—

ALBITRECCIA

| — | APPIETTO |
| --- | --- |

—

APPIETTO

| — | CALCATOGGIO |
| --- | --- |

—

CALCATOGGIO

| — | CANNELLE |
| --- | --- |

—

CANNELLE

| — | CASAGLIONE |
| --- | --- |

—

CASAGLIONE

| — | CAURO |
| --- | --- |

—

CAURO

| — | COGNOCOLI-MONTICCHI |
| --- | --- |

—

COGNOCOLI-MONTICCHI

| — | CUTTOLI-CORTICCHIATO |
| --- | --- |

—

CUTTOLI-CORTICCHIATO

| — | ECCICA-SUARELLA |
| --- | --- |

—

ECCICA-SUARELLA

| — | OCANA |
| --- | --- |

—

OCANA

| — | PERI |
| --- | --- |

—

PERI

| — | PIETROSELLA |
| --- | --- |

—

PIETROSELLA

| — | SARI-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SARI-D\’ORCINO

| — | SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO |
| --- | --- |

—

SANT\’ANDRÉA-D\’ORCINO

| — | TAVACO |
| --- | --- |

—

TAVACO

| — | VALLE-DI-MEZZANA |
| --- | --- |

—

VALLE-DI-MEZZANA

| — | VILLANOVA |
| --- | --- |

—

VILLANOVA

18.12.2020

| — | AFA |
| --- | --- |

—

AFA

| — | AJACCIO |
| --- | --- |

—

AJACCIO

| — | ALATA |
| --- | --- |

—

ALATA

| — | BASTELICACCIA |
| --- | --- |

—

BASTELICACCIA

| — | GROSSETO-PRUGNA |
| --- | --- |

—

GROSSETO-PRUGNA

| — | SARROLA-CARCOPINO |
| --- | --- |

—

SARROLA-CARCOPINO

10.12.2020–18.12.2020

Les communes suivantes dans le département Nord (59)

| — | BOUSBECQUE |
| --- | --- |

—

BOUSBECQUE

| — | COMINES |
| --- | --- |

—

COMINES

| — | HALLUIN |
| --- | --- |

—

HALLUIN

| — | LINSELLES |
| --- | --- |

—

LINSELLES

| — | NEUVILLE-EN-FERRAIN |
| --- | --- |

—

NEUVILLE-EN-FERRAIN

| — | RONCQ |
| --- | --- |

—

RONCQ

| — | WERVICQ-SUD |
| --- | --- |

—

WERVICQ-SUD

26.12.2020

Liikmesriik: Saksamaa

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| Landkreis Nordfriesland







  — | Gemeinde Galmsbüll |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

SCHLESWIG-HOLSTEIN

Landkreis Nordfriesland

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

| — | Gemeinde Ockholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ockholm

| — | Hallig Gröde |
| --- | --- |

—

Hallig Gröde

| — | Hallig Langeneß |
| --- | --- |

—

Hallig Langeneß

| — | Gemeinde Wyk auf Föhr |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wyk auf Föhr

| — | Gemeinde Wrixum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wrixum

| — | Gemeinde Oevenum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Oevenum

10.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Oland |
| --- | --- |

—

Hallig Oland

2.12.2020–10.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Daldorf - südlich des Hohenberger Wegs und der Ricklinger Str. sowie westlich der BAB 21

| — | Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Groß Kummerfeld |
| --- | --- |

—

Gemeinde Groß Kummerfeld

| — | Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Negernbötel – Gebiet westlich der BAB 21

| — | Stadt Wahlstedt |
| --- | --- |

—

Stadt Wahlstedt

| — | Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittenborn - Gebiet westlich der Kieler Str. und nördlich der B 206

| — | Gemeinde Bark |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bark

| — | Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Todesfelde - Gebiet westlich der Verlängerung der Straße Hörn und nördlich des Bogens Poggensaal sowie nördlich der Todesfelder Straße (L 187)

| — | Gemeinde Hartenholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hartenholm

| — | Gemeinde Hasenmoor |
| --- | --- |

—

Gemeinde Hasenmoor

| — | Gemeinde Bimöhlen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bimöhlen

| — | Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - exklusive des Gebiets in Part A

| — | Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wiemersdorf - Gebiet östlich der Bahnstrecke Bad Bramstedt-Neumünster bis zur Bahnhofstraße sowie östlich der Straße Am Teich, des Verbindungsfeldweges zwischen Am Teich und Ziegeleiweg, östlich des Ziegeleiwegs bis zur Wiemersdorfer Au, nördlich der Wiemersdorfer Au und östlich der Straße Harzhorn

| — | Gemeinde Gönnebek |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gönnebek

14.12.2020

Landkreis Segeberg

| — | Gemeinde Latendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Latendorf

| — | Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors |
| --- | --- |

—

Gemeinde Heidmühlen - exklusive des Bereiches zwischen Stellbrooker Weg und Osterau nördlich des Stellbrooker Moors

| — | Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boostedt - Gebiet südlich der Ortschaft Boostedt (entlang Waldweg, Heidenbarg, Münsterberg, Heisterbarg, Zum Quellental, Tegelbar, Mühlenweg, Latendorfer Str.) sowie östlich und südlich des Bundeswehrgeländes

| — | Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rickling - Gebiet südlich der Rothenmühlenau und westlich der Straßen Alter Schönmoorer Weg und Kirschenweg bis zur Einmündung in die Schönmoorer Str., weiter südlich der Schönmoorer Str. bis zum Glinngraben und westlich des Glinngrabens

| — | Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Großenaspe - Gebiet westlich der Straßen Halloh und Eekholt sowie östlich des Wildparks Eekholt

| — | Forstgutsbezirk Buchholz |
| --- | --- |

—

Forstgutsbezirk Buchholz

6.12.2020–14.12.2020

Kreisfreie Stadt Neumünster

| — | von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek“, von dort die Straße „Am Geilenbek“ entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße |
| --- | --- |

—

von der Kreisgrenze zum Kreis Segeberg stadteinwärts auf der Altonaer Straße bis zum Holsatenring, ostwärts entlang Holsatenring und Sachsenring bis zur Kreuzung Haart, an der Kreuzung Haart/Sachsenring südostwärts Richtung Segeberg bis zur Straße „Am Geilenbek“, von dort die Straße „Am Geilenbek“ entlang bis zur Kreisgrenze des Kreises Plön, dann entlang der Stadtgrenze bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg Höhe Kummerfelder Straße

14.12.2020

Landkreis Plön

| — | Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bönebüttel - von der Stadtgrenze Neumünster südlich der Bundesstraße B430 bis zur Straße Sickfurt, dann südlich der Straße Börringbaumer Weg bis zum Wiesenweg

| — | Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rendswühren - südlich der Straße Wiesenweg und Neuenrader Weg bis zur B430, dann südlich der B430 bis zur Straße Gönnebeker Weg, dann südwestlich der Straße Gönnebeker Weg und der Straße Böhren bis zur Kreisgrenze des Kreises Segeberg

14.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrich-Wilhelm-Lübke-Koog

| — | Gemeinde Aventoft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Aventoft

| — | Gemeinde Ellhöft |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ellhöft

| — | Gemeinde Süderlügum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Süderlügum

| — | Gemeinde Westre |
| --- | --- |

—

Gemeinde Westre

| — | Gemeinde Ladelund |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ladelund

| — | Gemeinde Achtrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Achtrup

| — | Gemeinde Karlum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Karlum

| — | Gemeinde Lexgaard |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lexgaard

| — | Gemeinde Galmsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Galmsbüll

| — | Gemeinde Leck |
| --- | --- |

—

Gemeinde Leck

| — | Gemeinde Sprakebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sprakebüll

| — | Gemeinde Stadum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stadum

| — | Gemeinde Enge-Sande |
| --- | --- |

—

Gemeinde Enge-Sande

| — | Gemeinde Bargum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bargum

| — | Gemeinde Stedesand |
| --- | --- |

—

Gemeinde Stedesand

| — | Gemeinde Langenhorn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Langenhorn

| — | Gemeinde Dagebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dagebüll

24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Rodenäs |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rodenäs

| — | Gemeinde Neukirchen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neukirchen

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Humptrup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Humptrup

| — | Gemeinde Braderup |
| --- | --- |

—

Gemeinde Braderup

| — | Gemeinde Tinningstedt |
| --- | --- |

—

Gemeinde Tinningstedt

| — | Gemeinde Klixbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klixbüll

| — | Gemeinde Risum-Lindholm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Risum-Lindholm

| — | Gemeinde Niebüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Niebüll

| — | Gemeinde Bosbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bosbüll

| — | Gemeinde Uphusum |
| --- | --- |

—

Gemeinde Uphusum

| — | Gemeinde Klanxbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Klanxbüll

| — | Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll |
| --- | --- |

—

Gemeinde Emmelsbüll-Horsbüll

| — | Gemeinde Holm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Holm

16.12.2020–24.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Hallig Hooge |
| --- | --- |

—

Hallig Hooge

| — | Hallig Süderoog |
| --- | --- |

—

Hallig Süderoog

| — | Hallig Südfall |
| --- | --- |

—

Hallig Südfall

19.12.2020

Landkreis Nordfriesland

| — | Gemeinde Pellworm |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pellworm

11.12.2020–19.12.2020

| MECKLENBURG-VORPOMMERN |
| --- |
| Landkreis Vorpommern-Rügen







  — | Gemeinde Ostseebad Prerow |

MECKLENBURG-VORPOMMERN

Landkreis Vorpommern-Rügen

—

Gemeinde Ostseebad Prerow

| — | Gemeinde Wieck a. Darß |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wieck a. Darß

| — | Gemeinde Pruchten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Pruchten

| — | Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp |
| --- | --- |

—

Stadt Barth einschließlich der Ortsteile Tannenheim, Planitz, Glöwitz, Fahrenkamp

| — | Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Fuhlendorf - Ortsteile Bodstedt, Fuhlendorf

| — | Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kenz-Küstrow, Ortsteile: Dabitz und Küstrow

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Ostseeheilbad Zingst |
| --- | --- |

—

Ostseeheilbad Zingst

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Dreschvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dreschvitz

| — | Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ummanz - Ortsteile Lüßvitz, Moordorf, Unrow, Lieschow, Groß Kubitz, Dubkevitz

| — | Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sehlen - Ortsteile Sehlen, Groß Kubbelkow, Teschenhagen

| — | Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Garz - Ortsteile Buhse, Bietegast, Garz, Dumsevitz, Gützlaffshagen, Heidenfelde, Karnitz, Klein Stubben, Kniepow, Koldevitz, Kowall, Poltenbusch, Rosengarten, Tangnitz, Swine, Wendorf

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Poseritz, Glutzow-Siedlung, Glutzow-Hof, Groß Stubben, Klein Grabow, Luppath, Mellnitz, Mellnitz Hof, Mellnitz Siedlung, Neparmitz, Neparmitz Ausbau, Puddemin, Renz, Swantow, Üselitz, Venzvitz, Wulfsberg, Zeiten

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Benz, Gustow, Drigge, Nesebanz, Prosnitz, Sissow

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteile Altefähr, Barnkevitz, Grahlhof, Jarkvitz, Klein Bandelvitz, Scharpitz, Poppelvitz, Groß Bandelvitz, Papenhagen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Bessin, Breesen, Grabitz, Kasselvitz-Ausbau, Gurvitz, Neuendorfer Katen

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Berglase, Dumrade, Tolkmitz, Stönkvitz, Zirkow-Hof, Negast, Sehrow

| — | Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Putbus - Ortsteile Dumgenevitz, Krimvitz, Strachtitz

| — | Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gingst - Ortsteile Haidhof, Steinsdorf, Klucksevitz

| — | Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Parchtitz - Ortsteile Neuendorf, Volkshagen, Platvitz

| — | Hansestadt Stralsund |
| --- | --- |

—

Hansestadt Stralsund

| — | Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Sundhagen - Ortsteile Niederhof, Neuhof

18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rambin - Ortsteile Drammendorf, Götemitz, Kasselvitz, Kasselvitzer Katen, Rothenkirchen, Sellentin, Rambin, Giesendorf

| — | Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens |
| --- | --- |

—

Gemeinde Samtens - Ortsteile Frankenthal, Muhlitz, Luttow, Natzevitz, Samtens

| — | Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Gustow - Ortsteile Saalkow, Warksow

| — | Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Poseritz - Ortsteile Datzow, Poseritz-Ausbau

| — | Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altefähr - Ortsteil Kransdorf

10.12.2020–18.12.2020

Landkreis Vorpommern-Rügen

| — | Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lindholz - Ortsteile Breesen, Tangrim, Carlsthal

| — | Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Deyelsdorf - Ortsteile Deyelsdorf, Stubbendorf, Fäsekow, Bassendorf

| — | Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper |
| --- | --- |

—

Gemeinde Grammendorf - Ortsteile Keffenbrink, Dorow, Nehringen, Rodde, Camper

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteil Panzow

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Biendorf, Büttelkow, Gersdorf, Körchow, Parchow, Sandhagen, Uhlenbrook, Westenbrügge, Wischuer

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Blengow, Gaarzer Hof, Garvsmühlen, Meschendorf, Rerik, Roggow

| — | Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Alt Bukow - Ortsteile Alt Bukow, Questin, Teschow, Bantow

| — | Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Am Salzhaff - Ortsteile Klein Strömkendorf, Pepelow, Rakow, Teßmannsdorf

| — | Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Bastorf - Ortsteile Bastorf, Hohen Niendorf, Mechelsdorf, Wendelstorf, Westhof, Zweedorf

| — | Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Carinerland - Ortsteile Alt Karin, Bolland, Clausdorf, Danneborth, Garvensdorf, Kamin, Karin, Kirch Mulsow, Klein Mulsow, Krempin, Moitin, Neu Karin, Ravensberg, Zarfzow

| — | Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf |
| --- | --- |

—

Kröpelin Stadt - Ortsteile Altenhagen, Boldenshagen, Brusow, Detershagen, Diedrichshagen, Hanshagen, Horst, Hundehagen, Jennewitz, Klein Nienhagen, Kröpelin, Parchow Ausbau, Schmadebeck, Wichmannsdorf

17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neubukow Stadt - Ortsteile Buschmühlen, Malpendorf, Neubukow, Spriehusen, Steinbrink

| — | Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Biendorf - Ortsteile Jörnstorf Dorf, Jörnstorf Hof, Lehnenhof

| — | Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rerik Stadt - Ortsteile Russow, Russow Ausbau

9.12.2020–17.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Dölitz, Kranichshof sowie die Stadt Gnoien nordwestlich der Teterower Straße und nordwestlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Alt Quitzenow, Bäbelitz, Behren-Lübchin, Friedrichshof, Groß Nieköhr, Klein Nieköhr, Neu Nieköhr, Neu Quitzenow, Samow, Viecheln und Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteile Finkenthal und Fürstenhof

| — | Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Walkendorf - Ortsteile Boddin, Gottesgabe, Groß Lunow, Klein Lunow, Neu Boddin

| — | Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Altkalen - Ortsteile Altkalen, Alt Pannekow, Damm, Granzow, Granzow Ausbau, Kämmerich, Kleverhof, Lüchow und Neu Pannekow

| — | Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwasdorf - Ortsteile Neu Remlin und Remlin

23.12.2020

Landkreis Rostock

| — | Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“ |
| --- | --- |

—

Stadt Gnoien - Ortsteile Eschenhörn, Warbelow sowie die Stadt Gnoien südöstlich der Teterower Straße und südöstlich der Straße „Bleiche“

| — | Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Behren-Lübchin - Ortsteile Bobbin, Neu Wasdow

| — | Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Finkenthal - Ortsteil Schlutow

15.12.2020–

23.12.2020

Landkreis Nordwestmecklenburg

| — | Gemeinde Boiensdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Boiensdorf

| — | Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neuburg- die Ortsteile Lischow, Vogelsang, Nantrow, Neu Nantrow, Ilow, Madsow

| — | Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Passee- die Ortsteile Neu Poorstorf, Höltingsdorf

17.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dargun - Ortschaften Altbauhof, Barlin, Brudersdorf, Darbein, Neu Darbein, Dargun, Dörgelin, Glasow, Groß Methling, Klein Methling (in Teilen), Lehnenhof, Neubauhof, Stubbendorf (in Teilen)

| — | Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf |
| --- | --- |

—

Gemeinde Nossendorf - Ortschaft Nossendorf

23.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog - Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelmkoog - Gemeindegebiet nördlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Friedrichskoog - Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Friedrichskoog - Gemeindegebiet südlich des Feldweges in Höhe des Krabbenlochs, westlich der Hauptstraße, südlich der Straßen Jürgensweg, Maaßenweg und Koogstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144) |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet nördlich der Straße Süderquerweg und südlich der Friedrichsköger Straße, östlich der Schleusenstraße und südlich der Straße Mühlenweg (L144)

| — | Gemeinde Trennewurth - Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Trennewurth - Gemeindegebiet südlich der Straße Trennewurther Altendeich inkl. der nördlichen Bebauung an den Straßen Op de Meent und Dorfstraße

| — | Gemeinde Helse |
| --- | --- |

—

Gemeinde Helse

| — | Stadt Marne |
| --- | --- |

—

Stadt Marne

| — | Gemeinde Marnerdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Marnerdeich

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - Gemeindegebiet östlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

| — | Gemeinde Volsemenhusen - Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Volsemenhusen - Gemeindegebiet inkl. der östlichen Bebauung der Straße L 173 (Kannemoor) und inkl. des Ortsteils Norderwisch, südlich und westlich der Straße Rösthusener Querweg, westlich der Straße Rösthusen

| — | Gemeinde Ramhusen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Ramhusen

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet nördlich der Straße Ölmühlenweg, östlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Barlt - Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Barlt - Gemeindegebiet südlich der L 144, westlich der Dorfstraße

| — | Gemeinde Dingen - das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Dingen - das Gemeindegebiet westlich der Marschstraße

| — | Gemeinde Eddelak - das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138 |
| --- | --- |

—

Gemeinde Eddelak - das Gemeindegebiet westlich der Bebauung an der L 138

| — | Stadt Brunsbüttel - Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK |
| --- | --- |

—

Stadt Brunsbüttel - Gemeindegebiet westlich der Fritz-Staiger-Straße, nordwestlich der Ostermoorer Straße und der Schillerstraße bis zum Schleusenzentrum NOK

31.12.2020

Landkreis Dithmarschen

| — | Gemeinde Neufelderkoog |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufelderkoog

| — | Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kaiser-Wilhelm-Koog - Gemeindegebiet südlich der Süderstraße

| — | Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kronprinzenkoog - Gemeindegebiet südlich der Straße Süderquerweg

| — | Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot |
| --- | --- |

—

Gemeinde Neufeld - Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Westerdieker Strot

| — | Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Diekhusen-Fahrstedt - das Gemeindegebiet südlich der Straße Ölmühlenweg, westlich der Straße Fahrstedterwesterdeich

| — | Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schmedeswurth - das Gemeindegebiet westlich der Straße Schmedeswurtherwesterdeich

23.12.2020–31.12.2020

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Rechlin - Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rechlin - Ortschaften Rechlin, Retzow, Kotzow, Vietzen

| — | Gemeinde Mirow - Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortschaften Mirow, Granzow, Peetsch, Fleeth, Fleether Mühle, Starsow, Diemitz

| — | Gemeinde Schwarz - Ortschaften Schwarz, Buschhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Schwarz - Ortschaften Schwarz, Buschhof

| — | Gemeinde Lärz - Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortschaften Troja, Neu Gaarz, Lärz, Ichlim, Gaarzer Mühle

| — | Gemeinde Buchholz - Ortschaft Buchholz |
| --- | --- |

—

Gemeinde Buchholz - Ortschaft Buchholz

| — | Gemeinde Priborn - Ortschaften Kolkhof, Priborn |
| --- | --- |

—

Gemeinde Priborn - Ortschaften Kolkhof, Priborn

| — | Gemeinde Südmüritz - Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Südmüritz - Ortschaften Vipperow, Vipperow-Ausbau, Solzow

| — | Gemeinde Melz - Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide |
| --- | --- |

—

Gemeinde Melz - Ortschaften Melz, Friedrichshof, Heide

| — | Gemeinde Kieve - Ortschaft Kieve |
| --- | --- |

—

Gemeinde Kieve - Ortschaft Kieve

7.1.2021

Landkreis Mecklenburgische Seenplatte

| — | Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau |
| --- | --- |

—

Gemeinde Lärz - Ortsteile Krümmel, Lärz-Ausbau

| — | Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof |
| --- | --- |

—

Gemeinde Mirow - Ortsteil Birkenhof

30.12.2020–7.1.2021

BRANDENBURG

Landkreis Ostprignitz-Ruppin

| — | Gemeinde Wittstock/Dosse - Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow |
| --- | --- |

—

Gemeinde Wittstock/Dosse - Gemarkungen Berlinchen, Sewekow, Dranse, Schweinrich, Zempow

| — | Gemeinde Rheinsberg - Gemarkung Flecken Zechlin |
| --- | --- |

—

Gemeinde Rheinsberg - Gemarkung Flecken Zechlin

7.1.2021

NIEDERSACHSEN

Landkreis Cuxhaven

| — | innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:
  Von der Elbe her kommend ca. 600 m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade |
| --- | --- |

—

innerhalb der Samtgemeinde Land Hadeln:

Von der Elbe her kommend ca. 600 m westlich der Medemmündung auf Norderteiler Deich, Otterndorf, der Straße folgend über den Deich auf die Deichstraße, der Straße folgend in Richtung Schleuse am Hafen Otterndorf; ab der Schleuse dem Verlauf des Flusses Medem folgend flussaufwärts bis zur Eisenbahnbrücke auf Höhe der Bahnhofstraße, Otterndorf und weiter auf der Bahnlinie Cuxhaven-HH in Richtung HH. Ab dem ehemaligen Bahnhof Neuhaus weiter auf der L144 „Am Bahnhof“ Richtung Intzenbüttel über die Bahnhofstraße Richtung Neuhaus. Ab dem Übergang zur B73 der Bundesstraße folgend Richtung Stade bis Dingwörden; weiter auf der L111 (zunächst Dingwörden wechselt namentlich auf Itzwörden) bis zur Landkreisgrenze Stade

31.12.2020

| Landkreis Stade







  — | Gemeinde Balje:
  „Itzwördener Straße“ ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze) |
| --- | --- |

Landkreis Stade

—

Gemeinde Balje:

„Itzwördener Straße“ ab der Landkreisgrenze Stade/Cuxhaven über die Straße „Hörne-Ost“ bis zur Straße „Süderdeich-West“ Höhe Hausnummer 34 (Landesstraße 111), von dort eine gedachte Linie zum Wohngebäude „Elbdeich-West 25“ und weiter über die private Erschließungsstraße zur öffentlichen Straße „Elbdeich-West“, außendeichs entlang der Straßen „Elbdeich-West“ und „Deichstraße“ bis zur Deichüberfahrt in Höhe der Kreuzung „Deichstraße/Bahnhofstraße/Baljer Weg“ und von dort über den Weg in Richtung der Bundeswasserstraße „Elbe“ bis zum dortigen Hochwasserschutzdeich und weiter bis an das südliche Elbufer (Landkreisgrenze)

31.12.2020

Liikmesriik: Madalmaad

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| Province: Gelderland |
| 1. | From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal. |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

Province: Gelderland

1.

From the corssing Beldertseweg with Amsterdam-Rijnkanaal, follow Beldertseweg (N835) in eastern direction until Ommerenwal.

| 2. | Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Ommerenwal in eastern direction turing into Voorburgtseweg turning into Ooievaar turning into Dokter Guepinlaan turning into Voorstraat turning into Dokter van Noorstraat until Oudsmidsestraat.

| 3. | Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Oudsmidsestraat in eastern direction until Dorpstraat.

| 4. | Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Dorpstraat in northern direction until Papestraat.

| 5. | Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Papestraat in eastern direction turning into Remstraat turning into Hogeweg until Cuneraweg.

| 6. | Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river). |
| --- | --- |

6.

Follow Cuneraweg in northern direction until Nederrijn (river).

| 7. | Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg. |
| --- | --- |

7.

Follow Nederrijn in south-eastern direction until Veerweg.

| 8. | Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk. |
| --- | --- |

8.

Follow Veerweg in southern direction until aan Rijnbandijk.

| 9. | Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Rijnbandijk in eastern direction until Dorpsstraat.

| 10. | Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat. |
| --- | --- |

10.

Follow Dorpsstraat in southern direction until Burg Lodderstaat.

| 11. | Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Burg Lodderstraat in eastern direction until Dalwagenseweg.

| 12. | Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat. |
| --- | --- |

12.

Follow Dalwagenseweg in southern direction turning into Dodewaardsestraat until Matensestraat.

| 13. | Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen. |
| --- | --- |

13.

Follow Matensestraat in eastern direction until Dalwagen.

| 14. | Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat. |
| --- | --- |

14.

Follow Dalwagen in southern direction until Pluimenburgsestraat.

| 15. | Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river „de Waal“ until Waalbandijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Pluimenburgsestraat in eastern direction, turning into Waalbandijk, crossing river „de Waal“ until Waalbandijk.

| 16. | Follow Waalbandijk in eastern direction allong „pad langs ganzenkuil“ until Deest. |
| --- | --- |

16.

Follow Waalbandijk in eastern direction allong „pad langs ganzenkuil“ until Deest.

| 17. | Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Deest in southern direction until Van Heemstraweg.

| 18. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat. |
| --- | --- |

18.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Geerstraat.

| 19. | Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

19.

Follow Geerstraat in southern direction until Koningstraat.

| 20. | Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan. |
| --- | --- |

20.

Follow Koningstraat in eastern direction until Betenlaan.

| 21. | Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water). |
| --- | --- |

21.

Follow Betenlaan in southern direction until Broeksche Leigraaf Winsen (water).

| 22. | Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

22.

Follow Broeksche Leigraaf Winsen in eastern direction until A50.

| 23. | Follow A50 in southern direction until Graafsebaan. |
| --- | --- |

23.

Follow A50 in southern direction until Graafsebaan.

| 24. | Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel. |
| --- | --- |

24.

Follow Graafsebaan in Northern direction until Julianasingel.

| 25. | Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel. |
| --- | --- |

25.

Follow Julianasingel in western direction until Dr Saal v. Zwanenbergsingel.

| 26. | Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch. |
| --- | --- |

26.

Follow Dr Saal v. Zwanenbergsingel in northern direction until railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch.

| 27. | Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow railway-track Nijmegen’s-Hertogenbosch in western direction until Klompstraat.

| 28. | Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg. |
| --- | --- |

28.

Follow Klompstraat in northern direction turning into Kepkensdonk turning into Weisestraat until Gewandeweg.

| 29. | Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf. |
| --- | --- |

29.

Follow Gewandeweg in western direction until Kesselsegraaf.

| 30. | Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham. |
| --- | --- |

30.

Follow Kesselsegraaf in northern direction until De Lithse Ham.

| 31. | From De Lithse Ham crossing the rivers „Maas“ and „Waal“ at Heerewaarden until Waalbandijk. |
| --- | --- |

31.

From De Lithse Ham crossing the rivers „Maas“ and „Waal“ at Heerewaarden until Waalbandijk.

| 32. | Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef. |
| --- | --- |

32.

Follow Waalbandijk in northern direction turning into Molenstraat until Dreef.

| 33. | Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Dreef volgen in northern direction until Pippertsestraat.

| 34. | Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad. |
| --- | --- |

34.

Follow Pippertsestraat in northern direction turning into Zijvelingsestraat until Vuadapad.

| 35. | Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

35.

Follow Vuadapad in eastern direction until Groenestraat.

| 36. | Follow Groenestraat in northern direction until „de Linge“ (river). |
| --- | --- |

36.

Follow Groenestraat in northern direction until „de Linge“ (river).

| 37. | Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835). |
| --- | --- |

37.

Follow De Linge in north-eastern direction until Beldertseweg (N835).

| 38. | Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the „Amsterdam-Rijnkanaal“. |
| --- | --- |

38.

Follow Beldertseweg in northern diection until crossing with the „Amsterdam-Rijnkanaal“.

29.11.2020

| 1. | From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line. |
| --- | --- |

1.

From the crossing with N322 and Zandstraat, follow Zandstraat in eastern direction until tram line.

| 2. | Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow tramline in south-eastern direction until Molenstraat.

| 3. | Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat. |
| --- | --- |

3.

Follow Molenstraat in north-eastern direction until Meidoornstraat.

| 4. | Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat. |
| --- | --- |

4.

Follow Meidoornstraat in eastern direction until Korenbloemstraat.

| 5. | Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat. |
| --- | --- |

5.

Follow Korenbloemstraat in eastern directionuntil Florastraat.

| 6. | Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang. |
| --- | --- |

6.

Follow Florastraat in southern direction until Vogelzang.

| 7. | Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat. |
| --- | --- |

7.

Folow Vogelzang in eastern direction until Kamstraat.

| 8. | Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

8.

Follow Kamstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 9. | Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329). |
| --- | --- |

9.

Follow Van Heemstraweg in north-eastern direction until North-South (N329).

| 10. | Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

10.

Follow North-South (N329) in southern direction until Neersteindsestraat.

| 11. | Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Neersteindsestraat in south-eastern direction until Altforstestraat.

| 12. | Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg. |
| --- | --- |

12.

Follow Altforstestraat in south-west direction until Middenweg.

| 13. | Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

13.

Follow Middenweg in south-eatern direction until Mekkersteeg.

| 14. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

14.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 15. | Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid. |
| --- | --- |

15.

Follow Zuidweg in western direction until Noord-Zuid.

| 16. | Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water). |
| --- | --- |

16.

Follow Noord-Zuid in southern direction until de Maas(water).

| 17. | Follow Maas in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Maas in western direction until Veerweg.

| 18. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

18.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 19. | Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Raadhuisdijk in western direction turning into Berghuizen until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in western direction until Wamelseweg.

| 21. | Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat. |
| --- | --- |

21.

Follow Wamelseweg in northern direction turing into Zijvond until Liesbroekstraat.

| 22. | Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

22.

Follow Liesbroekstraat in eastern direction until Nieuweweg.

| 23. | Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Nieuweweg in northern direction until Liesterstraat.

| 24. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322). |
| --- | --- |

24.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Maas en Waalweg (N322).

| 25. | Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat. |
| --- | --- |

25.

Follow Maas en Waalweg in northern direction until crossing with Zandstraat.

21.11.2020–29.11.2020

| 1. | From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the „Nederrijn“ towards Veerweg. |
| --- | --- |

1.

From Marsdijk at the Bicycle ferry cross the „Nederrijn“ towards Veerweg.

| 2. | Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Veerweg in northern direction until Herenstraat.

| 3. | Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk. |
| --- | --- |

3.

Follow Herenstraat in eastern direction turning into Grebbeweg until Grebbedijk.

| 4. | Follow Grebbedijk in eastern direction turning into „Nederrijn’ until Wolfswaard. |
| --- | --- |

4.

Follow Grebbedijk in eastern direction turning into „Nederrijn’ until Wolfswaard.

| 5. | Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk. |
| --- | --- |

5.

Follow Wolfswaard in southerns direction until Randwijkse Rijndijk.

| 6. | Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Randwijkse Rijndijk in eastern direction until Lakemondsestraat.

| 7. | Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel. |
| --- | --- |

7.

Follow Lakemondsestraat in southern directtion until De Hel.

| 8. | Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6. |
| --- | --- |

8.

Follow De Hel in southerns direction turning into Tolsestraat until zandweg at nr 6.

| 9. | Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat. |
| --- | --- |

9.

Follow Zandweg in southern direction until Gesperdensestraat.

| 10. | Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg. |
| --- | --- |

10.

Follow Gesperdensestraat in eastern direction until Wuustweg.

| 11. | Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat. |
| --- | --- |

11.

Follow Wuustweg in southern direction until Boelenhamsestraat.

| 12. | Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track. |
| --- | --- |

12.

Follow Boelenhamsestraat in western direction until railway track.

| 13. | Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg. |
| --- | --- |

13.

Follow the railway track in eastern direction until Leigraafseweg.

| 14. | Follow Leigraafseweg in southern direction until A15. |
| --- | --- |

14.

Follow Leigraafseweg in southern direction until A15.

| 15. | Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf. |
| --- | --- |

15.

Follow A15 in eastern direction until Andeltsche Leigraaf.

| 16. | Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Andeltsche Leigraaf in southern direction until Engelandstraat.

| 17. | Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg. |
| --- | --- |

17.

Follow Engelandstraat in western direction until De Steeg.

| 18. | Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat. |
| --- | --- |

18.

Follow De Steeg in southern direction turning into Molenhofstaat until Groenestraat.

| 19. | Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Groenestraat in eastern direction until Horstweg.

| 20. | Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

20.

Follow Horstweg in southern direction until Waalbandijk.

| 21. | Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing „de Waal“ until Uiterwaard. |
| --- | --- |

21.

Follow Waalbandijk in eastern direction, crossing „de Waal“ until Uiterwaard.

| 22. | Cross Uiterwaard until Dijk. |
| --- | --- |

22.

Cross Uiterwaard until Dijk.

| 23. | Follow Dijk in southern direction until Molenstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Dijk in southern direction until Molenstraat.

| 24. | Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat. |
| --- | --- |

24.

Follow Molenstraat in western direction until Leegstraat.

| 25. | Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

25.

Follow Leegstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 26. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat. |
| --- | --- |

26.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Plakstraat.

| 27. | Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat. |
| --- | --- |

27.

Follow Plakstraat in southern direction until Koningstraat.

| 28. | Follow Koningstraat in eastern direction until A50. |
| --- | --- |

28.

Follow Koningstraat in eastern direction until A50.

| 29. | Follow A50 in southern direction until Ficarystraat. |
| --- | --- |

29.

Follow A50 in southern direction until Ficarystraat.

| 30. | Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk. |
| --- | --- |

30.

Follow Ficarystraat in eastern direction until Wezelsedijk.

| 31. | Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg. |
| --- | --- |

31.

Follow Wezelsedijk in southerns direction until Hoogvonderweg.

| 32. | Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat. |
| --- | --- |

32.

Follow Hoogvonderweg in western direction, tuning into Wezelseveldweg until Broekstraat.

| 33. | Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat. |
| --- | --- |

33.

Follow Broekstraat in eaastern direction until Puitsestraat.

| 34. | Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan. |
| --- | --- |

34.

Follow Puitsestraat in southerns direction, turning into Van Balverenlaan.

| 35. | Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845. |
| --- | --- |

35.

Follow Van Balverenlaan in southern direction turning into Ruffelsdijk until N845.

| 36. | Follow N845 in southern direction until A326. |
| --- | --- |

36.

Follow N845 in southern direction until A326.

| 37. | Follow A326 in western direction until A50. |
| --- | --- |

37.

Follow A326 in western direction until A50.

| 38. | Follow A50 in southern direction until Berghemseweg. |
| --- | --- |

38.

Follow A50 in southern direction until Berghemseweg.

| 39. | Follow Berghemseweg in western direction until railway track. |
| --- | --- |

39.

Follow Berghemseweg in western direction until railway track.

| 40. | Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel. |
| --- | --- |

40.

Follow the railway track in western direction until Hertogin Johannasingel.

| 41. | Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg. |
| --- | --- |

41.

Follow Hertogin Johannasingel in northern direction until Gewandeweg.

| 42. | Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg. |
| --- | --- |

42.

Follow Gewandeweg in western direction until Huizenbeemdweg.

| 43. | Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat. |
| --- | --- |

43.

Follow Huizenbeemdweg in northern direction until Lutterstraat.

| 44. | Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg. |
| --- | --- |

44.

Follow Lutterstraat in northern direction until Tiendweg.

| 45. | Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat. |
| --- | --- |

45.

Follow Tiendweg in western direction until Weisestraat.

| 46. | Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg. |
| --- | --- |

46.

Follow Weisestraat in northern direction until Valkseweg.

| 47. | Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg. |
| --- | --- |

47.

Follow Valkseweg in western direction until Lithseweg.

| 48. | Follow Lithseweg crossing „de Maas“ until Maasdijk. |
| --- | --- |

48.

Follow Lithseweg crossing „de Maas“ until Maasdijk.

| 49. | Follow Maasdijk in northern direction crossing „de Waal“ until Waalbandijk. |
| --- | --- |

49.

Follow Maasdijk in northern direction crossing „de Waal“ until Waalbandijk.

| 50. | Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan. |
| --- | --- |

50.

Follow Waalbandijk in northern direction until Jonkheer P.A. Reuchlinlaan.

| 51. | Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg. |
| --- | --- |

51.

Follow Jonkheer P.A. Reuchlinlaan in northern direction until Provincialeweg.

| 52. | Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan. |
| --- | --- |

52.

Follow Provincialeweg in northern direction until Rivierenlandlaan.

| 53. | Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg. |
| --- | --- |

53.

Follow Rivierenlandlaan in northern direction unwil Industrieweg.

| 54. | Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg. |
| --- | --- |

54.

Follow Industrieweg in northern direction, turning into Beldertseweg until Ommerenweg.

| 55. | Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg. |
| --- | --- |

55.

Follow Ommerenweg in eastern direction until Voorburgseweg.

| 56. | Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat. |
| --- | --- |

56.

Follow Voorburgseweg in eastern direction, turning intoDokter Guepinlaan until Kerststraat.

| 57. | Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat. |
| --- | --- |

57.

Follow Kerststraat in northern direction until Groenestraat.

| 58. | Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat. |
| --- | --- |

58.

Follow Groenestraat in eastern direction until Hogebrinksestraat.

| 59. | Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat. |
| --- | --- |

59.

Follow Hogebrinksestraat in southern direction until Beemsestraat.

| 60. | Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg. |
| --- | --- |

60.

Follow Beemsestraat in northern direction, turning into Rijndijk until Waaijweg.

| 61. | Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg. |
| --- | --- |

61.

Follow Waaijweg in eastern direction until Drosseweg.

| 62. | Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk. |
| --- | --- |

62.

Follow Drosseweg in northern direction until Marsdijk.

| 63. | Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry. |
| --- | --- |

63.

Follow Marsdijk in eastern direction until the Bicycle ferry.

7.12.2020

| 1. | From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155. |
| --- | --- |

1.

From Waalbandijk follow „de Waal“ in eastern direction until Waalbandijk at nr 155.

| 2. | Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat. |
| --- | --- |

2.

Follow Waalbandijk at nr 155 in southern direction, turning into Heersweg until Kerkstraat.

| 3. | Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg. |
| --- | --- |

3.

Follow Kerkstraat in southern direction until Van Heemstraweg.

| 4. | Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg. |
| --- | --- |

4.

Follow Van Heemstraweg in eastern direction until Scharenburg.

| 5. | Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg. |
| --- | --- |

5.

Follow Scharenburg in southern direction until Molenweg.

| 6. | Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat. |
| --- | --- |

6.

Follow Molenweg in southern direction until Broerstraat.

| 7. | Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat. |
| --- | --- |

7.

Follow Broerstraat in western direction until Neersteindsestraat.

| 8. | Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel. |
| --- | --- |

8.

Follow Neersteindsestraat in eastern direction, turning into Bikkeldam until Singel.

| 9. | Follow Singel in southern direction until Middenweg. |
| --- | --- |

9.

Follow Singel in southern direction until Middenweg.

| 10. | Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg. |
| --- | --- |

10.

Follow Middenweg in eastern direction until Mekkersteeg.

| 11. | Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg. |
| --- | --- |

11.

Follow Mekkersteeg in southern direction until Zuidweg.

| 12. | Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329. |
| --- | --- |

12.

Follow Zuidweg in western direction until Noord Zuid N329.

| 13. | Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river). |
| --- | --- |

13.

Follow Noord Zuid N329 in southern direction until „de Maas“ (river).

| 14. | Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg. |
| --- | --- |

14.

Follow „de Maas“ in western direction until Veerweg.

| 15. | Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk. |
| --- | --- |

15.

Follow Veerweg in northern direction until Raadhuisdijk.

| 16. | Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat. |
| --- | --- |

16.

Follow Raadhuisdijk in western direction until Kapelstraat.

| 17. | Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg. |
| --- | --- |

17.

Follow Kapelstraat in northern direction, turning into Den Hoedweg until Dijkgraaf De Leeuweg.

| 18. | Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg. |
| --- | --- |

18.

Follow Dijkgraaf De Leeuweg in western direction until Wolderweg.

| 19. | Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg. |
| --- | --- |

19.

Follow Wolderweg in northern direction until Nieuweweg.

| 20. | Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat. |
| --- | --- |

20.

Follow Nieuweweg in eastern direction until Liesterstraat.

| 21. | Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld. |
| --- | --- |

21.

Follow Liesterstraat in eastern direction until Zijveld.

| 22. | Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat. |
| --- | --- |

22.

Follow Zijveld in northern direction until Zandstraat.

| 23. | Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat. |
| --- | --- |

23.

Follow Zandstraat in eastern direction until Dijkstraat.

| 24. | Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk. |
| --- | --- |

24.

Follow Dijkstraat in northern direction until Waalbandijk.

29.11.2020–7.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Zuukerenweg/De Meent. De Meent volgen in noordelijke richting tot aan Oenerweg.

| 2. | Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg. |
| --- | --- |

2.

Oenerweg volgen in oostelijke richting overgaand in Eperweg tot aan Ooster Oenerweg.

| 3. | Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

3.

Ooster Oenerweg volgen in noordelijke richting tot aan Molenstraat.

| 4. | Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg. |
| --- | --- |

4.

Molenstraat volgen in oostelijke richting tot aan Houtweg.

| 5. | Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk. |
| --- | --- |

5.

Houtweg volgen in oostelijke richting tot aan IJsseldijk.

| 6. | IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10. |
| --- | --- |

6.

IJsseldijk volgen in zuidelijke richting tot aan IJsseldijk 10.

| 7. | Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337). |
| --- | --- |

7.

Bij IJsseldijk 10 de IJssel overstekend tot aan Rijksstraatweg (N337).

| 8. | Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg (N337) volgen in zuidelijke richting tot aan Beltenweg.

| 9. | Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg. |
| --- | --- |

9.

Beltenweg volgen in oostelijke richting tot aan Holstweg.

| 10. | Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water). |
| --- | --- |

10.

Holstweg volgen in zuidoostelijke richting tot aan Zandwetering (water).

| 11. | Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat. |
| --- | --- |

11.

Zandwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Kleistraat.

| 12. | Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg. |
| --- | --- |

12.

Kleistraat volgen in oostelijke richting tot aan Dingshofweg.

| 13. | Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water). |
| --- | --- |

13.

Dingshofweg volgen in oostelijke richting tot aan Soestwetering (water).

| 14. | Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348). |
| --- | --- |

14.

Soestwetering volgen in zuidelijke richting tot aan Raalterweg (N348).

| 15. | Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg. |
| --- | --- |

15.

Raalterweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Lindemanweg.

| 16. | Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg. |
| --- | --- |

16.

Lindemanweg volgen in zuidelijke richting tot aan Nering Bögelweg.

| 17. | Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg. |
| --- | --- |

17.

Nering Bögelweg volgen in westelijke richting tot aan haakse bocht, overstekend in Dotherweg.

| 18. | Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan. |
| --- | --- |

18.

Dotherweg volgen in zuidelijke richting tot aan Olthoflaan.

| 19. | Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan. |
| --- | --- |

19.

Olthoflaan volgen in zuidelijke richting tot aan Hassinklaan.

| 20. | Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348). |
| --- | --- |

20.

Hassinklaan volgen in zuidelijke richting tot aan Deventerweg (N348).

| 21. | Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg. |
| --- | --- |

21.

Deventerweg (N348) volgen in zuidelijke richting tot aan Ravensweerdsweg.

| 22. | Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water). |
| --- | --- |

22.

Ravensweerdsweg volgen in westelijke richting tot aan IJsel (water).

| 23. | IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk. |
| --- | --- |

23.

IJssel overstekend tot aan Rammelwaardsdijk.

| 24. | Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water). |
| --- | --- |

24.

Rammelwaardsdijk volgen in westelijke richting tot aan Voorsterbeek (water).

| 25. | Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

25.

Voorsterbeek (water) volgen in westelijke richting tot aan Lange Klarenbeekseweg.

| 26. | Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat. |
| --- | --- |

26.

Lange Klarenbeekseweg volgen in noordelijke richting tot aan Oudhuizerstraat.

| 27. | Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg. |
| --- | --- |

27.

Oudhuizerstraat volgen in westelijke richting tot aan Polveensweg.

| 28. | Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg. |
| --- | --- |

28.

Polveensweg volgen in westelijke richting overgaand in Hessenallee tot aan Klarenbeekseweg.

| 29. | Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg. |
| --- | --- |

29.

Klarenbeekseweg volgen in westelijke richting tot aan Woudweg.

| 30. | Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water). |
| --- | --- |

30.

Woudweg volgen in westelijke richting tot aan Apeldoornsch kanaal (water).

| 31. | Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen. |
| --- | --- |

31.

Apeldoornsch kanaal volgen in noordelijke richting tot aan Wolfskuilen.

| 32. | Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1. |
| --- | --- |

32.

Wolfskuilen volken in westelijke richting tot aan A1.

| 33. | A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg. |
| --- | --- |

33.

A1 volgen in westelijke richting tot aan Arnhemseweg.

| 34. | Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring). |
| --- | --- |

34.

Arnhemseweg volgen in noordelijke richting tot aan Laan van Westenenk (Ring).

| 35. | Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan. |
| --- | --- |

35.

Laan van Westenenk (Ring) in westelijke richting, overgaand in Laan van Spitsbergen tot aan J.C. Wilslaan.

| 36. | J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344). |
| --- | --- |

36.

J.C. Wilslaan volgen in noordelijke richting tot aan Amersfoortseweg (N344).

| 37. | Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg. |
| --- | --- |

37.

Amersfoortseweg (N344) volgen in westelijke richting tot aan Elspetergrindweg.

| 38. | Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg. |
| --- | --- |

38.

Elspetergrindweg volgen in noordelijke richting tot aan Elspeterweg.

| 39. | Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg. |
| --- | --- |

39.

Elspeterweg volgen in oostelijke richting tot aan Enkhoutweg.

| 40. | Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg. |
| --- | --- |

40.

Enkhoutweg volgen in noordelijke richting tot aan Elburgerweg.

| 41. | Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg. |
| --- | --- |

41.

Elburgerweg volgen in noordelijke richting tot aan Oranjeweg.

| 42. | Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg. |
| --- | --- |

42.

Oranjeweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Woesterweg.

| 43. | Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg. |
| --- | --- |

43.

Woesterweg volgen in noordelijke richting tot aan Langeweg.

| 44. | Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

44.

Langeweg volgen in oostelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 45. | Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg. |
| --- | --- |

45.

Hoofdstraat volgen in noordelijke richting tot aan Vegtelarijweg.

| 46. | Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan. |
| --- | --- |

46.

Vegtelarijweg volgen in oostelijke richting tot aan Willem Dreeslaan.

| 47. | Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan. |
| --- | --- |

47.

Willem Dreeslaan volgen in oostelijke richting tot aan Europalaan.

| 48. | Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg. |
| --- | --- |

48.

Europalaan volgen in noordelijke richting tot aan Zuukerenweg.

| 49. | Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent. |
| --- | --- |

49.

Zuukerenweg volgen in oostelijke richting tot aan De Meent.

13.12.2020

| 1. | Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising A50/Halve Wetering (water), Halve Wetering volgen in noodoostelijke richting tot aan Geerstraat.

| 2. | Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk. |
| --- | --- |

2.

Geerstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Geersepad overgaand in Dorpsplein tot aan Middendijk.

| 3. | Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad. |
| --- | --- |

3.

Middendijk volgen in noordelijke richting tot aan Kerkepad.

| 4. | Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk. |
| --- | --- |

4.

Kerkepad volgen in oostelijke richting tot aan Zeedijk.

| 5. | Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792). |
| --- | --- |

5.

Zeedijk volgen in zuidelijke richting tot aan Vaassenseweg (N792).

| 6. | Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg. |
| --- | --- |

6.

Vaassenseweg volgen in oostelijke richting overgaand in Dorpsstraat tot aan Twelloseweg.

| 7. | Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

7.

Twelloseweg volgen in zuidelijke richting, overgaand in Terwoldseweg tot aan Rijksstraatweg.

| 8. | Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat. |
| --- | --- |

8.

Rijksstraatweg volgen in westelijke richting overgaand in Oude Rijksstraatweg tot aan Molenstraat.

| 9. | Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter. |
| --- | --- |

9.

Molenstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Hietweideweg tot aan Jupiter.

| 10. | Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat. |
| --- | --- |

10.

Jupiter volgen in westelijke richting overgaand in Leigraaf tot aan Zonnenbergstraat.

| 11. | Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg. |
| --- | --- |

11.

Zonnenbergstraat volgen in westelijke richting tot aan Leemsteeg.

| 12. | Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg. |
| --- | --- |

12.

Leemsteeg volgen in noordelijke richting tot aan Bottenhoekseweg.

| 13. | Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344). |
| --- | --- |

13.

Bottenhoekseweg volgen in westelijke richting overgaand in Stationsweg tot aan Rijksstraatweg (N344).

| 14. | Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk. |
| --- | --- |

14.

Rijksstraatweg (N344)/Deventerstraat volgen in westelijke richting tot aan Drostendijk.

| 15. | Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50. |
| --- | --- |

15.

Drostendijk volgen in noordelijke richting tot aan A50.

| 16. | A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water). |
| --- | --- |

16.

A50 volgen in noordelijke richting tot aan Halve Wetering (water).

5.12.2020–13.12.2020

Province: Groningen

| 1. | Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Brug Sylsterwei Dokkumer Djip, Dokkumer Djip volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeer.

| 2. | Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril. |
| --- | --- |

2.

Lauwersmeer volgen in oostelijke richting tot aan Zoutkamperril.

| 3. | Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal. |
| --- | --- |

3.

Zoutkamperril volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingokanaal.

| 4. | Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388). |
| --- | --- |

4.

Hunsingokanaal volgen in oostelijke richting tot aan Hunsingoweg (N388).

| 5. | Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat. |
| --- | --- |

5.

Hunsingoweg volgen in zuidelijke richting tot aan S.H. Woldringhstraat.

| 6. | S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg. |
| --- | --- |

6.

S.H. Woldringhstraat, overgaand in Julianastraat volgen in oostelijke richting tot aan Churchillweg.

| 7. | Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep. |
| --- | --- |

7.

Churchillweg volgen in oostelijke richting overgaand in Zoutkamperweg, overgaand in Hoofdstraat overgaand in Ewer, overgaand in Hoofdweg, volgend in zuidelijke richting tot aan Reitdiep.

| 8. | Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen. |
| --- | --- |

8.

Reitdiep volgen in oostelijke richting tot aan Boerderij Nwe Kampen.

| 9. | Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat. |
| --- | --- |

9.

Vanaf De Nwe Kampen, De Kampen volgen in zuidelijke richting, overgaand in Englumerweg tot aan Englumstraat.

| 10. | Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983). |
| --- | --- |

10.

Englumstraat volgen in oostelijke richting overgaand in Boventilsterweg (N982) tot aan Barnwerderweg (N983).

| 11. | Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk. |
| --- | --- |

11.

Barnwerderweg volgen in zuidelijke richting tot aan Oude Dijk.

| 12. | Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord. |
| --- | --- |

12.

Oude Dijk, overgaand in, Jensemaweg volgen in zuidelijke richting tot aan Spanjaardsdijk Noord.

| 13. | Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde. |
| --- | --- |

13.

Spanjaardsdijk Noord volgen in zuidelijke richting tot aan Van Starkenborghkanaal Noordzijde.

| 14. | Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden. |
| --- | --- |

14.

Van Starkenborghkanaal Noordzijde volgen in westelijke richting tot aan Rijksstraatweg (N355) volgen in zuidelijke richting tot aan rotonde met Fanerweg (N980), de Fanerweg volgend tot aan Spoorlijn Groningen-Leeuwarden.

| 15. | Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg. |
| --- | --- |

15.

Spoorlijn Groningen-Leeuwarden volgen in zuidelijke richting tot aan Hoge Weg.

| 16. | Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

16.

Hoge Weg volgen in zuidelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 17. | Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep. |
| --- | --- |

17.

Dorpsstraat overgaand in Westerdijk volgen in westelijke richting tot aan Lettelberterdiep.

| 18. | Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

18.

Lettelberterdiep volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 19. | A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg. |
| --- | --- |

19.

A7 volgen westelijke richting tot aan Zethuisterweg.

| 20. | Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg. |
| --- | --- |

20.

Zethuisterweg volgen in noordelijke richting tot aan Kolonieweg.

| 21. | Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt. |
| --- | --- |

21.

Kolonieweg volgen in westelijke richting tot aan Julianabuurt.

| 22. | Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg. |
| --- | --- |

22.

Julianabuurt volgen in noordelijke richting tot aan Drachsterweg.

| 23. | Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt. |
| --- | --- |

23.

Drachsterweg volgen in noordelijke richting tot aan Poelbuurt.

| 24. | Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding. |
| --- | --- |

24.

Poelbuurt volgen in westelijke richting to aan Scheiding.

| 25. | Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan. |
| --- | --- |

25.

Scheiding volgen in zuidelijke richting tot aan Heidelaan.

| 26. | Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan. |
| --- | --- |

26.

Heidelaan volgen in westelijke richting tot aan Warreboslaan.

| 27. | Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat. |
| --- | --- |

27.

Warreboslaan volgen in noordelijke richting tot aan Burmaniastraat.

| 28. | Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart. |
| --- | --- |

28.

Burmaniastraat volgen in westelijke richting overgaand in Badlaan tot aan Gedemptevaart.

| 29. | Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg. |
| --- | --- |

29.

Gedemptevaart volgen in noordelijke richting tot aan Vierhuisterweg.

| 30. | Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte. |
| --- | --- |

30.

Vierhuisterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Turfloane tot aan Warmotsstrjitte.

| 31. | Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane. |
| --- | --- |

31.

Warmoltsstjitte volgen in westelijke richting tot Pauloane.

| 32. | Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane. |
| --- | --- |

32.

Pauloane volgen in noordelijke richting tot aan Wopkeloane.

| 33. | Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel. |
| --- | --- |

33.

Wopkeloane volgen in noordelijke/westelijke richting overgaand in De Singel.

| 34. | De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei. |
| --- | --- |

34.

De Singel volgen in noordelijke richting tot aan Krúswei.

| 35. | Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed. |
| --- | --- |

35.

Krúswei volgen in westelijke richting tot aan It Kleasterbreed.

| 36. | It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen. |
| --- | --- |

36.

It Kleasterbreed volgen in noordelijke richting tot aan De Sânnen.

| 37. | De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

37.

De Sânnen volgen in westelijke richting overgaand in De Buorren overgaand in Tillewei tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 38. | Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart. |
| --- | --- |

38.

Prinses Margrietkanaal volgen in noordelijke richting tot aan Twizelerfeart.

| 39. | Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355. |
| --- | --- |

39.

Twizelerfeart volgen in westelijke richting tot aan N355.

| 40. | N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze. |
| --- | --- |

40.

N355 volgen in noordelijke richting tot aan De Wedze.

| 41. | De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei. |
| --- | --- |

41.

De Wedze volgen in noordelijke richting overgaand in Ganzewei tot aan Sparrewei.

| 42. | Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei. |
| --- | --- |

42.

Sparrewei volgen in oostelijke richting overgaand in Hanenburgch overgaand in Cecilialoane tot aan Nonnewei.

| 43. | Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei. |
| --- | --- |

43.

Nonnewei volgen in noordelijke rchting tot aan Müntsewei.

| 44. | Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei. |
| --- | --- |

44.

Müntsewei volgen in noordelijke richting overgaand in Hüsternoard tot aan Foarwei.

| 45. | Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei. |
| --- | --- |

45.

Foarwei volgen in oostelijke richting tot aan Jan Binneswei.

| 46. | Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei. |
| --- | --- |

46.

Jan Binneswei volgen in noordelijke richting overgaand in De Wygeast tot aan Allemawei.

| 47. | Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358). |
| --- | --- |

47.

Allemawei volgen in oostelijke richting tot aan Lauwersmeerweg (N358).

| 48. | Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip. |
| --- | --- |

48.

Lauwersmeerweg volgen in noordelijke richting tot aan Alddjip.

| 49. | Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei. |
| --- | --- |

49.

Alddjip volgen in oostelijke richting tot aan Butendykswei.

| 50. | Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs. |
| --- | --- |

50.

Butendykswei volgen in noordelijke richting tot aan Streamkanaal Willem Loreslûs.

| 51. | Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip. |
| --- | --- |

51.

Streamkanaal Willem Loreslûs volgen in oostelijke richting tot aan Brug Sylsterwei Dokkumer Djip.

11.12.2020

| 1. | Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf kruising N355-Kloosterweg, Kloosterweg volgen in noordelijke richting overgaand in Herestraat tot aan Van Eysingaweg.

| 2. | Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg. |
| --- | --- |

2.

Van Eysingaweg volgen in noordelijke richting overgaand in Eeuwe Ennesweg tot aan Leegsterweg.

| 3. | Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat. |
| --- | --- |

3.

Leegsterweg volgen in oostelijke richting overgaand in Laauwersweg overgaand in brugstraat tot aan Schoolstraat.

| 4. | Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried. |
| --- | --- |

4.

Schoolstraat volgen in noordelijke richting overgaand in Wester-waardijk tot aan Zuiderried.

| 5. | Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg. |
| --- | --- |

5.

Zuiderried volgen oostelijke richting tot aan Kievitsweg.

| 6. | Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388). |
| --- | --- |

6.

Kievitsweg volgen in zuidelijke richting tot aan Friesestraatweg volgen oostelijke richting tot aan Bindervoetpolder (N388).

| 7. | Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

7.

Bindervoetpolder (N388) volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 8. | Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat. |
| --- | --- |

8.

Provincialeweg volgen in westelijke richting tot aan Hoofdstraat.

| 9. | Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg. |
| --- | --- |

9.

Hoofdstraat volgen in westelijke richting tot aan Lutjegasterweg.

| 10. | Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay. |
| --- | --- |

10.

Lutjegasterweg volgen in noordelijke richting tot aan Bombay.

| 11. | Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1. |
| --- | --- |

11.

Bombay volgen in westelijke richting tot aan Zandweg tegenover Easterweg 1.

| 12. | Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers. |
| --- | --- |

12.

Zandweg vogen in westelijke richting volgen tot aan De Lauwers.

| 13. | De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg. |
| --- | --- |

13.

De Lauwers volgen in noordelijke richting tot aaan Miedweg.

| 14. | Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal. |
| --- | --- |

14.

Miedweg volgen in noordelijke richting tot aan Prinses Margrietkanaal.

| 15. | Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart. |
| --- | --- |

15.

Prinses Margrietkanaal volgen in westelijke richting tot aan Stroboser Trekfeart.

| 16. | Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355. |
| --- | --- |

16.

Stroboser Trekfeart volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg N355.

| 17. | Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg. |
| --- | --- |

17.

Rijksweg N355 volgen in oostelijke richting tot aan Kloosterweg.

3.12.2020–11.12.2020

Province: Friesland

| 1. | Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Tjerk Hiddessluizen van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Waadseewei.

| 2. | Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg. |
| --- | --- |

2.

Waadseewei volgen in noordelijke richting tot aan Rijksweg.

| 3. | Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl. |
| --- | --- |

3.

Rijksweg volgen in oostelijke richting tot aan Kiesterzijl.

| 4. | Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal. |
| --- | --- |

4.

Kiesterzijl volgen in zuidelijke richting tot aan Van Harinxmakanaal.

| 5. | Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg. |
| --- | --- |

5.

Van Harinxmakanaal volgen in oostelijke richting tot aan Burgermeester J. Dijkstraweg.

| 6. | Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water). |
| --- | --- |

6.

Burgermeester J. Dijkstraweg volgen in zuidelijke richting tot aan Tsjommer Faert (water).

| 7. | Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg. |
| --- | --- |

7.

Tsjommer Faert volgen in zuidelijke richting tot aan Witzumerweg.

| 8. | Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg. |
| --- | --- |

8.

Witzumerweg volgen in zuidelijke richting tot aan Lollumerweg.

| 9. | Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp. |
| --- | --- |

9.

Lollumerweg volgen in oostelijke richting tot aan Holprijp.

| 10. | Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water). |
| --- | --- |

10.

Holprijp volgen in oostelijke richting tot aan Aldmaer (water).

| 11. | Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk. |
| --- | --- |

11.

Aldmaer volgen in oostelijke richting tot aan Platendijk.

| 12. | Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane. |
| --- | --- |

12.

Platendijk volgen in zuidelijke richting tot aan Felsumerleane.

| 13. | Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed. |
| --- | --- |

13.

Felsumerleane volgen in zuidelijke richting tot aan Bonkwerterreed.

| 14. | Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg. |
| --- | --- |

14.

Bonkwerterreed volgen in zuidelijke richting tot aan Provincialeweg.

| 15. | Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water). |
| --- | --- |

15.

Provincialeweg volgen in noordelijke richting tot aan Lange Daam (water).

| 16. | Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water). |
| --- | --- |

16.

Lange Daam volgen in zuidelijke richting tot aan Boolserterfeart (water).

| 17. | Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water). |
| --- | --- |

17.

Boolserterfeart volgen in westelijke richting tot aan De Sebeare (water).

| 18. | De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water). |
| --- | --- |

18.

De Sebeare (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Seaberefeart (water).

| 19. | Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water). |
| --- | --- |

19.

Seaberefeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Eastereinderfeart (water).

| 20. | Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water). |
| --- | --- |

20.

Eastereinderfeart (water) volgen in oostelijke richting tot aan Frjensjerterfeart (water).

| 21. | Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte. |
| --- | --- |

21.

Frjensjerterfeart (water) volgen in zuidelijke richting tot aan Terpstjitte.

| 22. | Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei. |
| --- | --- |

22.

Terpstrjitte volgen in westelijke richting overgaand in Ringdijk tot aan Ingenawei.

| 23. | Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane. |
| --- | --- |

23.

Ingenawei volgen in oostelijke richting tot aan Folsgearsterleane.

| 24. | Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender. |
| --- | --- |

24.

Folsgearsterleane volgen zuidelijke richting overgaand in monumentwei tot aan Skeender.

| 25. | Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige. |
| --- | --- |

25.

Skeender volgen in zuidelijke richting overgaand in Easthimmerwei tot aan Rige.

| 26. | Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water). |
| --- | --- |

26.

Rige volgen in zuidelijke richting tot aan De Wimerts (water).

| 27. | De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water). |
| --- | --- |

27.

De Wimerts volgen in westelijke richting tot aan Abbegaerster Opfeart (water).

| 28. | Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei. |
| --- | --- |

28.

Abbegaerster Opfeart volgen in zuidelijke richting tot aan Morrawei.

| 29. | Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk. |
| --- | --- |

29.

Morrawei volgen in zuidelijke richting tot aan Hissedyk.

| 30. | Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating. |
| --- | --- |

30.

Hissedyk volgen in westelijke richting overgaand in De Kat tot aan Westerkating.

| 31. | Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren. |
| --- | --- |

31.

Westerkating volgen in zuidelijke richting tot aan spoorlijn Leeuwarden – Stavoren.

| 32. | Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk. |
| --- | --- |

32.

Spoorlijn Leeuwarden – Stavoren volgen in westelijke richting tot aan Nijhuzumerdyk.

| 33. | Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei. |
| --- | --- |

33.

Nijhuzumerdyk volgen in westelijke richting tot aan Trekwei.

| 34. | Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk. |
| --- | --- |

34.

Trekwei volgen in zuidelijke richting overgaand in Prystershoek tot aan Brouwersdyk.

| 35. | Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water). |
| --- | --- |

35.

Brouwersdyk volgen in westelijke richting tot aan Droege Dolte (water).

| 36. | Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne. |
| --- | --- |

36.

Droege Dolte volgen in zuidelijke richting tot aan De Tillefonne.

| 37. | De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei. |
| --- | --- |

37.

De Tillefonne volgen in westelijke richting tot aan Slinkewei.

| 38. | Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water). |
| --- | --- |

38.

Slinkewei volgen in westelijke richting tot aan oever van het IJsselmeer (water).

| 39. | IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen. |
| --- | --- |

39.

IJsselmeer volgen in noordelijke richting via sluizen Kornwerderzand tot aan Tjerk Hiddessluizen.

22.12.2020

| 1. | Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf Kruising Waltingleane/Mulierlaan, Mulierlaan volgen in oostelijke richting tot aan Taekelaan.

| 2. | Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water). |
| --- | --- |

2.

Taekelaan volgen in oostelijke richting tot aan Witmarsumerfvaart (water).

| 3. | Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water). |
| --- | --- |

3.

Witmarsumerfvaart volgen in noordelijke richting tot aan Harlingervaart (water).

| 4. | Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg. |
| --- | --- |

4.

Harlingervaart volgen in oostelijke richting tot aan Westergoaweg.

| 5. | Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7. |
| --- | --- |

5.

Westergoaweg volgen in zuidelijke richting tot aan A7.

| 6. | A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg. |
| --- | --- |

6.

A7 volgen in westelijke richting tot aan Bolswarderweg.

| 7. | Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat. |
| --- | --- |

7.

Bolswarderweg volgen in westelijke richting tot aan Dorpsstraat.

| 8. | Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal. |
| --- | --- |

8.

Dorpsstraat volgen in zuidelijke richting overgaand in Bruinder tot aan Van Panhuysenkanaal.

| 9. | Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg. |
| --- | --- |

9.

Van Panhuysenkanaal volgen in westelijke richting tot aan Hemmensweg.

| 10. | Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg. |
| --- | --- |

10.

Hemmensweg volgen in westelijke richting tot aan Weersterweg.

| 11. | Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane. |
| --- | --- |

11.

Weersterweg volgen in noordelijke richting tot aan Haitsmaleane.

| 12. | Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water). |
| --- | --- |

12.

Haitsmaleane volgen in westelijke richting tot aan Melkvaart (water).

| 13. | Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water). |
| --- | --- |

13.

Melkvaart volgen in noordelijke richting tot aan Kornwerdervaart (water).

| 14. | Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan. |
| --- | --- |

14.

Kornwerdervaart volgen in westelijke richting tot aan Miedlaan.

| 15. | Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene. |
| --- | --- |

15.

Miedlaan volgen in noordelijke richting tot aan Hayumerlaene.

| 16. | Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water). |
| --- | --- |

16.

Hayumerleane volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumervaart (water).

| 17. | Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan. |
| --- | --- |

17.

Gooyumervaart volgen in noordelijke richting tot aan Gooyumerlaan.

| 18. | Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

18.

Gooyumerlaan. Volgen in oostelijke richting tot aan Buitendijk.

| 19. | Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan. |
| --- | --- |

19.

Buitendijk volgen in noordelijke richting tot aan Stuitlaan.

| 20. | Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane. |
| --- | --- |

20.

Stuitlaan volgen in westelijke richting overgaand in Pingjumer Gulden Halsband tot aan Waltingaleane.

| 21. | Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan. |
| --- | --- |

21.

Waltingaleane volgen in oostelijke richting tot aan Mulierlaan.

14.12.2020–22.12.2020

Province: Utrecht

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de N11, de N11 volgend in oostzuidelijke richting tot aan de Spoorlaan.

| 2. | De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg. |
| --- | --- |

2.

De Spoorlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Rijksstraatweg.

| 3. | De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan. |
| --- | --- |

3.

De Rijksstraatweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Kerklaan.

| 4. | De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk. |
| --- | --- |

4.

De Kerklaan volgend in oostelijke richting overgaand in de Verloostraat tot aan Buitendijk.

| 5. | De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

5.

De Buitendijk volgen in zuidelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 6. | De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade. |
| --- | --- |

6.

De Kerkweg volgend in oostelijke richting overgaand in Meije tot aan de Hazekade.

| 7. | De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg. |
| --- | --- |

7.

De Hazekade volgend in zuidelijke richting tot aan Hoofdweg.

| 8. | Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot. |
| --- | --- |

8.

Hoofdweg volgen in zuidelijke richting tot aan de ’s Gravensloot.

| 9. | De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg. |
| --- | --- |

9.

De ’s Gravensloot volgend in oostelijke richting tot aan de Oudelandseweg.

| 10. | De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp. |
| --- | --- |

10.

De Oudelandseweg volgend in noordelijke richting tot aan de Geestdorp.

| 11. | De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198. |
| --- | --- |

11.

De Geestdorp volgend in oostelijke richting tot aan de N198.

| 12. | De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel. |
| --- | --- |

12.

De N198 volgend in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de Strijkviertel.

| 13. | De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12. |
| --- | --- |

13.

De Strijkviertel volgend in zuidelijke richting tot aan de A12.

| 14. | De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2. |
| --- | --- |

14.

De A12 volgend in oostelijke richting tot aan de A2.

| 15. | De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

15.

De A2 volgend in zuidelijke richting tot aan de N210.

| 16. | De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat. |
| --- | --- |

16.

De N210 volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in zuidelijke richting tot aan de S.L. van Alterenstraat.

| 17. | De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek. |
| --- | --- |

17.

De S.L. van Alterenstraat volgend in zuidelijke richting tot aan de rivier de Lek.

| 18. | De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg. |
| --- | --- |

18.

De rivier de Lek volgend in westelijke richting tot aan de Bonevlietweg.

| 19. | De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg. |
| --- | --- |

19.

De Bonevlietweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Melkweg.

| 20. | De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg. |
| --- | --- |

20.

De Melkweg volgend in zuidelijke richting overgaand in de Peppelweg tot aan de Essenweg.

| 21. | De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat. |
| --- | --- |

21.

De Essenweg volgend in noordelijke richting overgaand in de Graafland tot aan de Irenestraat.

| 22. | De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat. |
| --- | --- |

22.

De Irenestraat volgend in westelijke richting tot aan de Beatrixstraat.

| 23. | De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat. |
| --- | --- |

23.

De Beatrixstraat volgend in noordelijke richting tot aan de Voorstraat.

| 24. | De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers. |
| --- | --- |

24.

De Voorstraat volgend in westelijke richting overgaand in Sluis, overgaand in de Opperstok overgaand, in de Bergstoep tot aan de veerpont Bergambacht-Groot Ammers.

| 25. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg. |
| --- | --- |

25.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan de Veerweg.

| 26. | De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210. |
| --- | --- |

26.

De Veerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N210.

| 27. | De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg. |
| --- | --- |

27.

De N210 volgend in westelijke richting tot aan de Zuidbroekse Opweg.

| 28. | De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde. |
| --- | --- |

28.

De Zuidbroekse Opweg volgend in noordelijke richting tot aan de Oosteinde.

| 29. | De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg. |
| --- | --- |

29.

De Oosteinde volgend in westelijke richting tot aan de Kerkweg.

| 30. | De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade. |
| --- | --- |

30.

De Kerkweg volgend in westelijke richting tot aan de Graafkade.

| 31. | De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort. |
| --- | --- |

31.

De Graafkade volgend in oosteliijke richting tot aan de Wellepoort.

| 32. | De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk. |
| --- | --- |

32.

De Wellepoort volgend in noordwestelijke richting overgaand in de Schaapjeshaven tot aan de Kattendijk.

| 33. | De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel. |
| --- | --- |

33.

De Kattendijk volgend in oostelijke richting tot aan de veerpont over de Hollandsche IJssel.

| 34. | De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad. |
| --- | --- |

34.

De veerpont volgend in noordelijke richting tot aan het Veerpad.

| 35. | Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456. |
| --- | --- |

35.

Het Veerpad volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan overgaand in de Middelweg tot aan de N456.

| 36. | De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207. |
| --- | --- |

36.

De N456 volgend in noordelijke richting tot aan de N207.

| 37. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11. |
| --- | --- |

37.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de N11.

24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N228 en de Goverwellesingel, de Goverwellesingel volgend in noordelijke richting overgaand in de Goverwelletunnel tot aan de Achterwillenseweg.

| 2. | De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk. |
| --- | --- |

2.

De Achterwillenseweg volgend in oostelijke richting tot aan de Vlietdijk.

| 3. | De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk. |
| --- | --- |

3.

De Vlietdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Platteweg tot aan de Korssendijk.

| 4. | De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk. |
| --- | --- |

4.

De Korssendijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Ree in oostelijke richting tot aan de Nieuwenbroeksedijk.

| 5. | De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade. |
| --- | --- |

5.

De Nieuwenbroeksedijk volgend in oostelijke richting tot aan de Kippenkade.

| 6. | De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad. |
| --- | --- |

6.

De Kippenkade volgend in noordelijke richting tot aan de Wierickepad.

| 7. | De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde. |
| --- | --- |

7.

De Wierickepad volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting overgaand in de Kerkweg overgaand in de Groendijck tot aan de Westeinde.

| 8. | De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur. |
| --- | --- |

8.

De Westeinde volgend in noordelijke richting overgaand in de Oosteinde tot aan de Tuurluur.

| 9. | De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk. |
| --- | --- |

9.

De Tuurluur volgend in zuidelijke richting overgaand in de Papekoperdijk.

| 10. | De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228. |
| --- | --- |

10.

De Papekopperdijk volgend in zuidelijke richting overgaand in de Johan J Vierbergenweg overgaand in de Zwier Regelinkstraat tot aan de N228.

| 11. | De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg. |
| --- | --- |

11.

De N228 volgend in zuidelijke richting tot aan de Damweg.

| 12. | De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg. |
| --- | --- |

12.

De Damweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Zuidzijdseweg.

| 13. | De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk. |
| --- | --- |

13.

De Zuidzijdseweg volgend in westelijke richting overgaand in de Slangenweg tot aan de West-Vlisterdijk.

| 14. | De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228. |
| --- | --- |

14.

De West-Vlisterdijk volgend in noordelijke richting overgaand in westelijke richting overgaand in de Bredeweg volgend in noordelijke richting overgaand in Grote Haven tot aan de N228.

| 15. | De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel. |
| --- | --- |

15.

De N228 volgend in westelijke richting tot aan de Goverwellesingel.

16.12.2020–24.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N207 en de A4, de A4 volgend in noordelijke richting tot aan de N201.

| 2. | De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232. |
| --- | --- |

2.

De N201 volgend in oostelijke richting, overgaand in noordelijke richting, overgaand in oostelijke richting tot aan de N232.

| 3. | De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9. |
| --- | --- |

3.

De N232 volgend in noordelijke richting tot aan de A9.

| 4. | De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

4.

De A9 volgend in westelijke richting tot aan de A4.

| 5. | De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA. |
| --- | --- |

5.

De A4 volgend in noordoostelijke richting, overgaand in oostelijke richting in de A10 tot aan de spoorlijn bij de ArenA.

| 6. | Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg. |
| --- | --- |

6.

Vanaf de spoorlijn bij de ArenA de spoorlijn volgend in zuidelijke richting tot aan de Amerlandseweg.

| 7. | De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212. |
| --- | --- |

7.

De Amerlandseweg volgend in westelijke richting overgaand in de N401 volgend in zuidelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N212.

| 8. | De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463. |
| --- | --- |

8.

De N212 volgend in zuidelijke richting tot aan de N463.

| 9. | De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg. |
| --- | --- |

9.

De N463 volgend in westelijke richting tot aan de Milandweg.

| 10. | De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije. |
| --- | --- |

10.

De Milandweg volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Meije.

| 11. | De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije. |
| --- | --- |

11.

De Oude Meije volgend in westnoordelijke richting tot aan de Meije.

| 12. | De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije. |
| --- | --- |

12.

De Meije volgend in westzuidelijke richting tot aan het water de Meije.

| 13. | De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg. |
| --- | --- |

13.

De water de Meije volgend in westelijke richting tot aan de Ziendeweg.

| 14. | De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg. |
| --- | --- |

14.

De Ziendeweg volgend in noordelijke richting, overgaand in de Achttienkavels tot aan de Zevenhovenseweg.

| 15. | De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg. |
| --- | --- |

15.

De Zevenhovenseweg volgend in westelijke richting, overgaand in de Kerkweg tot aan Westkanaalweg.

| 16. | Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat. |
| --- | --- |

16.

Westkanaalweg volgen in noordelijke richting tot aan Hertog Beijerenstraat.

| 17. | Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg. |
| --- | --- |

17.

Hertog Beijerenstraat volgen in westelijke richting tot aan Paradijsweg.

| 18. | Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad. |
| --- | --- |

18.

Paradijsweg volgen in noordoostelijke richting tot aan Kerkpad.

| 19. | Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg. |
| --- | --- |

19.

Kerkpad volgen in westelijke richting tot aan Langeraarseweg.

| 20. | Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat. |
| --- | --- |

20.

Langeraarseweg volgen in westelijke richting tot aan G van Dijkstraat.

| 21. | G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat. |
| --- | --- |

21.

G van Dijkstraat volgen in noordelijke richting tot aan J.M.Halkestraat.

| 22. | J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat. |
| --- | --- |

22.

J.M.Halkestraat volgen in oostelijke richting tot aan Van Wassenaerstraat.

| 23. | Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop. |
| --- | --- |

23.

Van Wassenaerstraat volgen in noordelijke richting, overgaand in Achtmorgenpad, overgaand in water tot aan water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop.

| 24. | Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg. |
| --- | --- |

24.

Water gemeentegrens tussen Gemeente Kaag en Brassem en Gemeente Nieuwkoop volgen in oostelijke richting tot aan Vriezenweg.

| 25. | Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207 |
| --- | --- |

25.

Vriezenweg volgen in westelijke richting tot aan N207

| 26. | De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4. |
| --- | --- |

26.

De N207 volgend in noordelijke richting tot aan de A4.

28.12.2020

| 1. | Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel. |
| --- | --- |

1.

Vanaf de kruising van de N521 en de Nesserlaan volgend in oostelijke richting tot aan de Amstel.

| 2. | De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver. |
| --- | --- |

2.

De Amstel volgend in zuidelijke richting tot aan de Oude Waver.

| 3. | De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg. |
| --- | --- |

3.

De Oude Waver volgend in oostelijke richting tot aan de Hoofdweg.

| 4. | De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg. |
| --- | --- |

4.

De Hoofdweg volgend in zuidelijke richting overgaand in N212 tot aan de Mijdrechtse Dwarsweg.

| 5. | De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg. |
| --- | --- |

5.

De Mijdrechtse Dwarsweg volgend in westelijke richting overgaand in de Industrieweg tot aan de Rondweg.

| 6. | De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven. |
| --- | --- |

6.

De Rondweg volgend in zuidelijke richting overgaand in westelijke richting tot aan de Bozenhoven.

| 7. | De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg. |
| --- | --- |

7.

De Bozenhoven volgend in oostzuidelijke richting overgaand in de Molenland in westzuidelijke richting tot aan de Oosterlandweg.

| 8. | De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water. |
| --- | --- |

8.

De Oosterlandweg volgend in westnoordelijke richting tot aan de kruising van de Doctor J. van der Haarlaan en het water.

| 9. | Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht. |
| --- | --- |

9.

Het Water volgend in zuidelijke richting tot aan de Machinetocht.

| 10. | De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg. |
| --- | --- |

10.

De Machinetocht volgend in westnoordelijke richting tot aan de Schattekerkerweg.

| 11. | De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg. |
| --- | --- |

11.

De Schattekerkerweg volgend in westzuidelijke richting tot aan de Westerlandweg.

| 12. | De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan. |
| --- | --- |

12.

De Westerlandweg volgend in westnoordelijke richting overgaand in noordelijke richting tot aan de Oude Spoorbaan.

| 13. | De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231. |
| --- | --- |

13.

De Oude Spoorbaan volgend in westelijke richting overgaand in westzuidelijke richting tot aan de N231.

| 14. | De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk. |
| --- | --- |

14.

De N231 volgend in noordelijke richting tot aan de Drechtdijk.

| 15. | De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk. |
| --- | --- |

15.

De Drechtdijk volgend in noordelijke richting overgaand in de Kerklaan tot aan de Boterdijk.

| 16. | De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse. |
| --- | --- |

16.

De Boterdijk volgend in oostnoordelijke richting tot aan de Traverse.

| 17. | De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn. |
| --- | --- |

17.

De Traverse volgend in noordelijke richting tot aan de Vuurlijn.

| 18. | De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg. |
| --- | --- |

18.

De Vuurlijn volgend in westelijke richting tot aan de Noorddammerweg.

| 19. | De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196. |
| --- | --- |

19.

De Noorddammerweg volgend in noordelijke richting tot aan de N196.

| 20. | De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan. |
| --- | --- |

20.

De N196 volgend in oostelijke richting tot aan de Faunalaan.

| 21. | De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom. |
| --- | --- |

21.

De Faunalaan volgend in noordelijke richting tot aan de Aan de Zoom.

| 22. | De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw. |
| --- | --- |

22.

De Aan de Zoom volgend in oostelijke richting tot aan de Zonnedauw.

| 23. | De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden. |
| --- | --- |

23.

De Zonnedauw volgend in noordelijke richting tot aan de In Het Midden.

| 24. | De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond. |
| --- | --- |

24.

De In Het Midden volgend in oostelijke richting tot aan de In Het Rond.

| 25. | De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht. |
| --- | --- |

25.

De In Het Rond volgend in noordelijke richting overgaand in oostelijke richting tot aan de Op De Klucht.

| 26. | De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia. |
| --- | --- |

26.

De Op De Klucht volgend in noordelijke richting tot aan de Knautia.

| 27. | De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos. |
| --- | --- |

27.

De Knautia volgend in oostelijke richting tot aan de Klaproos.

| 28. | De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water. |
| --- | --- |

28.

De Klaproos volgend in noordelijke richting tot aan het water.

| 29. | Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251. |
| --- | --- |

29.

Het water volgend in oostelijke richting tot aan de N251.

| 30. | De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan. |
| --- | --- |

30.

De N251 volgend in noordelijke richting tot aan de Nesserlaan.

20.12.2020–28.12.2020

Liikmesriik: Poola

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim |
| Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 1.1.2021 |
| Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558 | 24.12.2020–1.1.2021 |
| W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim: |
| Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 5.1.2021 |
| Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408 | 28.12.2020–5.1.2021 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

W województwie wielkopolskim w powiecie wolsztyńskim i grodziskim i w województwie lubuskim w powiecie wschowskim

Obszary gmin Wolsztyn oraz Przemęt w powiecie wolsztyńskim, Rakoniewice w powiecie grodziskim oraz Sława w powiecie wschowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

1.1.2021

Obszary gmin Wolsztyn i Przemęt w powiecie wolsztyńskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.0492 E 16.1558

24.12.2020–1.1.2021

W województwie mazowieckim, w powiecie siedleckim i sokołowskim:

Części gmin Mokobody, Mordy, Paprotnia, Siedlce i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz części gmin Bielany, Repki i Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim położone poza obszarem zapowietrzonym w promieniu 10 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

5.1.2021

Części gmin Paprotnia i Suchożebry w powiecie siedleckim oraz część gminy Bielany w powiecie sokołowskim położone w promieniu 3 km wokół ogniska o współrzędnych GPS: N 52.2787 E 22.3408

28.12.2020–5.1.2021

Liikmesriik: Rootsi

| Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31 |
| --- | --- |
| The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 19.12.2020 |
| Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27 | 11.12.2020–19.12.2020 |

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas direktiivi 2005/94/EÜ artikliga 31

The area of the parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

19.12.2020

Those parts of the municipality of Ystad (ADNS code 01200) contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N55.24.13 and E14.5.27

11.12.2020–19.12.2020

---