# Úřední věstník L 400/2020

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 400 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6330. listopadu 2020 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 400

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6330. listopadu 2020

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1781 ze dne 25. listopadu 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1139, pokud jde o snížení rybolovné kapacity v Baltském moři, a nařízení (EU) č. 508/2014, pokud jde o trvalé zastavení rybolovných činností týkající se loďstev lovících tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1782 ze dne 25. listopadu 2020 o změně rozhodnutí č. 573/2014/EU o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ) (
  1
  ) | 7 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1781 ze dne 25. listopadu 2020, kterým se mění nařízení (EU) 2016/1139, pokud jde o snížení rybolovné kapacity v Baltském moři, a nařízení (EU) č. 508/2014, pokud jde o trvalé zastavení rybolovných činností týkající se loďstev lovících tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře

1

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1782 ze dne 25. listopadu 2020 o změně rozhodnutí č. 573/2014/EU o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ) (
  1
  )

1

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 30.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 400/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2020/1781

ze dne 25. listopadu 2020,

kterým se mění nařízení (EU) 2016/1139, pokud jde o snížení rybolovné kapacity v Baltském moři, a nařízení (EU) č. 508/2014, pokud jde o trvalé zastavení rybolovných činností týkající se loďstev lovících tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 (3) se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři (dále jen „víceletý plán pro Baltské moře“). Víceletý plán pro Baltské moře má provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu s cílem zajistit minimalizaci nepříznivého dopadu rybolovných činností na mořský ekosystém. Má být v souladu s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, především s cílem dosáhnout do roku 2020 dobrého stavu mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (4). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 (3) se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři (dále jen „víceletý plán pro Baltské moře“). Víceletý plán pro Baltské moře má provádět ekosystémový přístup k řízení rybolovu s cílem zajistit minimalizaci nepříznivého dopadu rybolovných činností na mořský ekosystém. Má být v souladu s právními předpisy Unie v oblasti životního prostředí, především s cílem dosáhnout do roku 2020 dobrého stavu mořského prostředí, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (4).

| (2) | Ustanovení víceletého plánu pro Baltské moře týkající se přijetí podrobných pravidel pro provádění povinnosti vykládky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (5) ve vodách Unie v Baltském moři by se měla vztahovat rovněž na lososa obecného (Salmo salar), pokud jde o výjimku z důvodu vysoké míry přežití. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení víceletého plánu pro Baltské moře týkající se přijetí podrobných pravidel pro provádění povinnosti vykládky podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (5) ve vodách Unie v Baltském moři by se měla vztahovat rovněž na lososa obecného (Salmo salar), pokud jde o výjimku z důvodu vysoké míry přežití.

| (3) | Podle vědeckého posouzení provedeného Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) nejsou mnohé druhy a stanoviště Baltského moře v dobrém stavu. Roční vstupy živin ve střední části Baltského moře, Ostrovním moři a Finském zálivu stále překračují regionálně dohodnuté cíle. Koncentrace živin jsou i nadále relativně vysoké a nachází se tu stále relativně velké oblasti hlubinné vody s nízkým nebo nulovým obsahem kyslíku. Ve srovnání s většinou evropských moří zde rovněž přetrvává vysoká úroveň kontaminujících látek. Uvedená celková environmentální situace má dopad na funkčnost potravního řetězce, snižuje resilienci a odolnost vůči dalším změnám životního prostředí a zhoršuje vyhlídky na socioekonomické přínosy, včetně rybolovných práv. |
| --- | --- |

(3)

Podle vědeckého posouzení provedeného Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) nejsou mnohé druhy a stanoviště Baltského moře v dobrém stavu. Roční vstupy živin ve střední části Baltského moře, Ostrovním moři a Finském zálivu stále překračují regionálně dohodnuté cíle. Koncentrace živin jsou i nadále relativně vysoké a nachází se tu stále relativně velké oblasti hlubinné vody s nízkým nebo nulovým obsahem kyslíku. Ve srovnání s většinou evropských moří zde rovněž přetrvává vysoká úroveň kontaminujících látek. Uvedená celková environmentální situace má dopad na funkčnost potravního řetězce, snižuje resilienci a odolnost vůči dalším změnám životního prostředí a zhoršuje vyhlídky na socioekonomické přínosy, včetně rybolovných práv.

| (4) | S touto situací souvisí zhoršující se stav tresky obecné (Gadus morhua) ve východní části Baltského moře. Podle ICES vykazuje populace tresky obecné ve východní části Baltského moře neudržitelně nízkou biomasu, kterou způsobuje klesající přírůstek, nízký výskyt druhů sloužících jako kořist, ekologické faktory a změny v ekosystému, jako úbytek kyslíku, zvýšená teplota nebo znečištění, což vede k vysoké míře přirozené úmrtnosti činící přibližně trojnásobek úmrtnosti způsobené rybolovem, a nadměrná úmrtnost způsobená rybolovem s ohledem na stav populací. Biomasa tresky obecné ve východní části Baltského moře dosahující obchodní velikosti je v současnosti na nejnižší úrovni od 50. let 20. století. Rada ICES navíc odhadovala, že biomasa reprodukující se populace tresky obecné ve východní části Baltského moře zůstane ve střednědobém horizontu (do roku 2024) pod referenčním bodem udržitelnosti i bez jakéhokoliv rybolovu, a proto v doporučení týkajícím se populace pro rok 2020 doporučila nulový odlov. |
| --- | --- |

(4)

S touto situací souvisí zhoršující se stav tresky obecné (Gadus morhua) ve východní části Baltského moře. Podle ICES vykazuje populace tresky obecné ve východní části Baltského moře neudržitelně nízkou biomasu, kterou způsobuje klesající přírůstek, nízký výskyt druhů sloužících jako kořist, ekologické faktory a změny v ekosystému, jako úbytek kyslíku, zvýšená teplota nebo znečištění, což vede k vysoké míře přirozené úmrtnosti činící přibližně trojnásobek úmrtnosti způsobené rybolovem, a nadměrná úmrtnost způsobená rybolovem s ohledem na stav populací. Biomasa tresky obecné ve východní části Baltského moře dosahující obchodní velikosti je v současnosti na nejnižší úrovni od 50. let 20. století. Rada ICES navíc odhadovala, že biomasa reprodukující se populace tresky obecné ve východní části Baltského moře zůstane ve střednědobém horizontu (do roku 2024) pod referenčním bodem udržitelnosti i bez jakéhokoliv rybolovu, a proto v doporučení týkajícím se populace pro rok 2020 doporučila nulový odlov.

| (5) | Pokud vědecké poradenství poukazuje na to, že je rybí populace ohrožena, požaduje víceletý plán pro Baltské moře, aby byla přijata nápravná opatření, včetně snížení rybolovných práv a zvláštních opatření pro zachování, a aby byla uvedená opatření doplněna všemi dalšími vhodnými opatřeními. Nápravná opatření mohou zahrnovat pozastavení cíleného rybolovu dané populace a odpovídající snížení rybolovných práv. Výběr opatření se má provést na základě povahy, závažnosti, délky trvání a opakování situace. |
| --- | --- |

(5)

Pokud vědecké poradenství poukazuje na to, že je rybí populace ohrožena, požaduje víceletý plán pro Baltské moře, aby byla přijata nápravná opatření, včetně snížení rybolovných práv a zvláštních opatření pro zachování, a aby byla uvedená opatření doplněna všemi dalšími vhodnými opatřeními. Nápravná opatření mohou zahrnovat pozastavení cíleného rybolovu dané populace a odpovídající snížení rybolovných práv. Výběr opatření se má provést na základě povahy, závažnosti, délky trvání a opakování situace.

| (6) | Na základě posouzení stavu populace tresky obecné ve východní části Baltského moře přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2019/1248 (6), kterým se do 31. prosince 2019 rybářským plavidlům Unie zakazuje lovit tresku obecnou v subdivizích ICES 24, 25 a 26. Tento zákaz má významný dopad na východní část Baltského moře, především na odvětví drobného tradičního rybolovu. Ovlivňuje i rybolov v západní části Baltského moře. |
| --- | --- |

(6)

Na základě posouzení stavu populace tresky obecné ve východní části Baltského moře přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2019/1248 (6), kterým se do 31. prosince 2019 rybářským plavidlům Unie zakazuje lovit tresku obecnou v subdivizích ICES 24, 25 a 26. Tento zákaz má významný dopad na východní část Baltského moře, především na odvětví drobného tradičního rybolovu. Ovlivňuje i rybolov v západní části Baltského moře.

| (7) | Nařízení Rady (EU) 2019/1838 (7) stanoví nezbytné a bezprecedentní snížení rybolovných práv pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře na rok 2020 o 92 % ve srovnání s rokem 2019 a omezuje využití celkového přípustného odlovu (dále jen „TAC“) této populace pouze na vedlejší úlovky. Cílený rybolov této populace proto nesmí být povolen. Rybolovné operace prováděné pro účely vědeckého výzkumu jsou povoleny za účelem sledování trendů v biomase populací. Vzhledem k tomu, že v subdivizi ICES 24 je přítomna převážně populace tresky obecné ve východní části Baltského moře, bylo využití celkového přípustného odlovu tresky obecné v západní části Baltského moře v subdivizi ICES 24 rovněž omezeno na vedlejší úlovky tresky obecné. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Rady (EU) 2019/1838 (7) stanoví nezbytné a bezprecedentní snížení rybolovných práv pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře na rok 2020 o 92 % ve srovnání s rokem 2019 a omezuje využití celkového přípustného odlovu (dále jen „TAC“) této populace pouze na vedlejší úlovky. Cílený rybolov této populace proto nesmí být povolen. Rybolovné operace prováděné pro účely vědeckého výzkumu jsou povoleny za účelem sledování trendů v biomase populací. Vzhledem k tomu, že v subdivizi ICES 24 je přítomna převážně populace tresky obecné ve východní části Baltského moře, bylo využití celkového přípustného odlovu tresky obecné v západní části Baltského moře v subdivizi ICES 24 rovněž omezeno na vedlejší úlovky tresky obecné.

| (8) | Rybářské loďstvo, které je v současnosti závislé na rybolovu tresky obecné ve východní části Baltského moře, nemá možnost jako alternativu lovit jiné populace. Odhaduje se, že vyrovnání hospodářských ztrát způsobených zákazem lovu tresky obecné ve východní části Baltského moře by vyžadovalo 20 000 tun dodatečných úlovků alternativních druhů. Nařízení (EU) 2019/1838 však pro rok 2020 stanoví významná snížení pro jiné populace, zejména pokud jde o tresku obecnou v západní části Baltského moře se snížením o 60 % a pokud jde o sledě obecného v západní části Baltského moře (Clupea harengus) se snížením o 65 % u západní populace a o 27 % v Botnickém zálivu. |
| --- | --- |

(8)

Rybářské loďstvo, které je v současnosti závislé na rybolovu tresky obecné ve východní části Baltského moře, nemá možnost jako alternativu lovit jiné populace. Odhaduje se, že vyrovnání hospodářských ztrát způsobených zákazem lovu tresky obecné ve východní části Baltského moře by vyžadovalo 20 000 tun dodatečných úlovků alternativních druhů. Nařízení (EU) 2019/1838 však pro rok 2020 stanoví významná snížení pro jiné populace, zejména pokud jde o tresku obecnou v západní části Baltského moře se snížením o 60 % a pokud jde o sledě obecného v západní části Baltského moře (Clupea harengus) se snížením o 65 % u západní populace a o 27 % v Botnickém zálivu.

| (9) | Z analýzy vyplývá, že skupiny loďstva, které jsou nejvíce závislé na populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, čítají více než 300 plavidel v Litvě, Lotyšsku, Polsku a v menší míře také v Dánsku a Německu. Uvedené skupiny mají značný socioekonomický význam a v přepočtu na plné pracovní úvazky představují přibližně 20 % až 50 % příslušného vnitrostátního loďstva v Litvě, Lotyšsku a Polsku. Zdá se, že pouze malá část z těchto skupin je dostatečně odolná k tomu, aby mohla přežít krátkodobý zákaz rybolovu, nikoli však zákaz střednědobý nebo dlouhodobý. Ostatní skupiny loďstva touto nepříznivou situací, která se v důsledku zákazu rybolovu ještě zhorší, buď již trpí nyní, anebo je čeká úplný úpadek ziskovosti. Využití kvót pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře bylo již řadu let nižší než 60 %, v roce 2018 se dále snížilo na 40 % a v roce 2019 došlo k dalšímu snížení; do zahájení mimořádných opatření Komise v polovině července 2019 byly kvóty využity z 19 %, což odráží biologické problémy, jimž daná rybí populace čelí. Vzhledem k tomu, že navrácení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře zpět na zdravé úrovně se neočekává ani ve střednědobém horizontu, povede tato situace k přetrvávající strukturální nerovnováze v rámci uvedených skupin loďstva, což je důvod pro restrukturalizaci loďstva. |
| --- | --- |

(9)

Z analýzy vyplývá, že skupiny loďstva, které jsou nejvíce závislé na populaci tresky obecné ve východní části Baltského moře, čítají více než 300 plavidel v Litvě, Lotyšsku, Polsku a v menší míře také v Dánsku a Německu. Uvedené skupiny mají značný socioekonomický význam a v přepočtu na plné pracovní úvazky představují přibližně 20 % až 50 % příslušného vnitrostátního loďstva v Litvě, Lotyšsku a Polsku. Zdá se, že pouze malá část z těchto skupin je dostatečně odolná k tomu, aby mohla přežít krátkodobý zákaz rybolovu, nikoli však zákaz střednědobý nebo dlouhodobý. Ostatní skupiny loďstva touto nepříznivou situací, která se v důsledku zákazu rybolovu ještě zhorší, buď již trpí nyní, anebo je čeká úplný úpadek ziskovosti. Využití kvót pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře bylo již řadu let nižší než 60 %, v roce 2018 se dále snížilo na 40 % a v roce 2019 došlo k dalšímu snížení; do zahájení mimořádných opatření Komise v polovině července 2019 byly kvóty využity z 19 %, což odráží biologické problémy, jimž daná rybí populace čelí. Vzhledem k tomu, že navrácení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře zpět na zdravé úrovně se neočekává ani ve střednědobém horizontu, povede tato situace k přetrvávající strukturální nerovnováze v rámci uvedených skupin loďstva, což je důvod pro restrukturalizaci loďstva.

| (10) | Restrukturalizace loďstev má proběhnout v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013, které požaduje, aby členské státy zavedly opatření, jimiž se postupně upraví rybolovná kapacita jejich loďstva s ohledem na jejich rybolovná práva, a to s přihlédnutím ke směřování vývoje a na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení, za účelem dosažení stabilní a trvalé vyváženosti mezi nimi. Za účelem dosažení uvedeného cíle mají členské státy zaslat Komisi každoročně do 31. května zprávu, v níž je posouzena vyváženost mezi rybolovnou kapacitou jejich loďstva a jejich rybolovnými právy. Pokud posouzení jasně prokáže, že rybolovná kapacita není účinně vyvážena s rybolovnými právy, dotčený členský stát má připravit a uvést ve své zprávě akční plán pro skupiny loďstva se zjištěnou nadměrnou strukturální kapacitou. |
| --- | --- |

(10)

Restrukturalizace loďstev má proběhnout v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013, které požaduje, aby členské státy zavedly opatření, jimiž se postupně upraví rybolovná kapacita jejich loďstva s ohledem na jejich rybolovná práva, a to s přihlédnutím ke směřování vývoje a na základě nejlepších dostupných vědeckých doporučení, za účelem dosažení stabilní a trvalé vyváženosti mezi nimi. Za účelem dosažení uvedeného cíle mají členské státy zaslat Komisi každoročně do 31. května zprávu, v níž je posouzena vyváženost mezi rybolovnou kapacitou jejich loďstva a jejich rybolovnými právy. Pokud posouzení jasně prokáže, že rybolovná kapacita není účinně vyvážena s rybolovnými právy, dotčený členský stát má připravit a uvést ve své zprávě akční plán pro skupiny loďstva se zjištěnou nadměrnou strukturální kapacitou.

| (11) | V politické dohodě Rady ze dne 15. října 2019 ohledně omezení odlovů v Baltském moři pro rok 2020 dotčené členské státy prohlásily, že pokud budou muset snížit rybolovnou kapacitu loďstva v zájmu řešení nepříznivých socioekonomických důsledků omezení rybolovu, předloží akční plán v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013. Dne 17. října 2019 dotčené členské státy rovněž uznaly, že je vzhledem k potřebě snížit rybolovnou kapacitu loďstva důležité vyhnout se veřejné podpoře investic do další rybolovné kapacity. Za účelem zavedení tohoto akčního plánu nebo jeho změny by členské státy měly mít možnost zaslat Komisi kdykoli svou výroční zprávu o rybolovné kapacitě a rybolovných právech, nebo její změny. |
| --- | --- |

(11)

V politické dohodě Rady ze dne 15. října 2019 ohledně omezení odlovů v Baltském moři pro rok 2020 dotčené členské státy prohlásily, že pokud budou muset snížit rybolovnou kapacitu loďstva v zájmu řešení nepříznivých socioekonomických důsledků omezení rybolovu, předloží akční plán v souladu s nařízením (EU) č. 1380/2013. Dne 17. října 2019 dotčené členské státy rovněž uznaly, že je vzhledem k potřebě snížit rybolovnou kapacitu loďstva důležité vyhnout se veřejné podpoře investic do další rybolovné kapacity. Za účelem zavedení tohoto akčního plánu nebo jeho změny by členské státy měly mít možnost zaslat Komisi kdykoli svou výroční zprávu o rybolovné kapacitě a rybolovných právech, nebo její změny.

| (12) | Úrovně rybolovné kapacity členských států provádějících opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností ve skupinách loďstva, které se zaměřovaly na tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře nebo sledě obecného v západní části Baltského moře (dále jen „tři dotčené populace“), by neměly překročit průměrné úrovně rybolovné kapacity plavidel s rybolovnými právy pro tři dotčené populace v letech 2015 až 2019. Uvedené úrovně rybolovné kapacity by měly být sníženy, pokud jsou plavidla stažena s veřejnou podporou s cílem obnovit tři dotčené populace. Uvedené členské státy by měly zajistit, aby plavidla z jiných skupin loďstva nemohla být převedena do skupin loďstva, které loví jakoukoli ze tří dotčených populací, a to tak, že těmto skupinám plavidel znovu nepřidělí rybolovnou kapacitu dříve než pět let ode dne stažení nebo předtím, než se dotčená populace bude po dobu tří let nacházet nad úrovní MSY Btrigger, podle toho, co nastane dříve. Aby bylo zajištěno nepřekročení úrovní rybolovné kapacity, měly by členské státy informovat Komisi o své počáteční úrovni rybolovné kapacity a jejích případných změnách. |
| --- | --- |

(12)

Úrovně rybolovné kapacity členských států provádějících opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností ve skupinách loďstva, které se zaměřovaly na tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře nebo sledě obecného v západní části Baltského moře (dále jen „tři dotčené populace“), by neměly překročit průměrné úrovně rybolovné kapacity plavidel s rybolovnými právy pro tři dotčené populace v letech 2015 až 2019. Uvedené úrovně rybolovné kapacity by měly být sníženy, pokud jsou plavidla stažena s veřejnou podporou s cílem obnovit tři dotčené populace. Uvedené členské státy by měly zajistit, aby plavidla z jiných skupin loďstva nemohla být převedena do skupin loďstva, které loví jakoukoli ze tří dotčených populací, a to tak, že těmto skupinám plavidel znovu nepřidělí rybolovnou kapacitu dříve než pět let ode dne stažení nebo předtím, než se dotčená populace bude po dobu tří let nacházet nad úrovní MSY Btrigger, podle toho, co nastane dříve. Aby bylo zajištěno nepřekročení úrovní rybolovné kapacity, měly by členské státy informovat Komisi o své počáteční úrovni rybolovné kapacity a jejích případných změnách.

| (13) | Vzhledem k vážnému stavu tří dotčených populací by členské státy měly zlepšit monitorování a kontrolu plavidel s kvótami pro vedlejší úlovky tresky obecné ve východní části Baltského moře nebo s rybolovnými právy pro tresku obecnou v západní části Baltského moře nebo pro sledě obecného v západní části Baltského moře. Kromě toho by minimální množství, od kterého musí rybářské plavidlo zaslat předběžné oznámení o vykládce a vyložit svůj úlovek na konkrétním místě, mělo být v případě tresky obecné ve východní části Baltského moře a tresky obecné v západní části Baltského moře sníženo na 250 kg. |
| --- | --- |

(13)

Vzhledem k vážnému stavu tří dotčených populací by členské státy měly zlepšit monitorování a kontrolu plavidel s kvótami pro vedlejší úlovky tresky obecné ve východní části Baltského moře nebo s rybolovnými právy pro tresku obecnou v západní části Baltského moře nebo pro sledě obecného v západní části Baltského moře. Kromě toho by minimální množství, od kterého musí rybářské plavidlo zaslat předběžné oznámení o vykládce a vyložit svůj úlovek na konkrétním místě, mělo být v případě tresky obecné ve východní části Baltského moře a tresky obecné v západní části Baltského moře sníženo na 250 kg.

| (14) | Nařízení (EU) 2016/1139 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(14)

Nařízení (EU) 2016/1139 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (15) | Rada ICES vydala analytické posouzení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře, nemohla však z důvodu nedostatku potřebných dat poskytnout rozmezí úmrtnosti ani různé referenční hodnoty. Sběr dat je proto třeba zlepšit. |
| --- | --- |

(15)

Rada ICES vydala analytické posouzení populace tresky obecné ve východní části Baltského moře, nemohla však z důvodu nedostatku potřebných dat poskytnout rozmezí úmrtnosti ani různé referenční hodnoty. Sběr dat je proto třeba zlepšit.

| (16) | Evropský námořní a rybářský fond (dále jen „ENRF“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (8), stanovil jako nástroj na snížení zjištěné nadměrné strukturní kapacity trvalé zastavení rybolovných činností do 31. prosince 2017. Pokud členské státy zjistily strukturální nerovnováhu, výsledný akční plán podle nařízení (EU) č. 1380/2013 jim proto umožnil zahrnout trvalé zastavení rybolovných činností do způsobů plnění cílů akčního plánu. |
| --- | --- |

(16)

Evropský námořní a rybářský fond (dále jen „ENRF“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (8), stanovil jako nástroj na snížení zjištěné nadměrné strukturní kapacity trvalé zastavení rybolovných činností do 31. prosince 2017. Pokud členské státy zjistily strukturální nerovnováhu, výsledný akční plán podle nařízení (EU) č. 1380/2013 jim proto umožnil zahrnout trvalé zastavení rybolovných činností do způsobů plnění cílů akčního plánu.

| (17) | S cílem zmírnit velmi škodlivé socioekonomické dopady na komunity a podniky zabývající se rybolovem způsobené přetrvávající negativní environmentální situací v Baltském moři a z ní vyplývající závažné snížení rybolovných práv a s ohledem na zvláštní opatření stanovená ve víceletém plánu pro Baltské moře by členským státům měla být dána k dispozici veřejná podpora na trvalé zastavení rybolovných činností prostřednictvím vrakování rybářských plavidel za účelem splnění cílů jejich akčních plánů podle nařízení (EU) č. 1380/2013 a měla by být rovněž snížena jakákoli zjištěná strukturální nerovnováha v dotčených skupinách loďstva. Nařízení (EU) č. 508/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno tak, aby znovu zavedlo podporu pro trvalé zastavení rybolovných činností pro plavidla v dotčených skupinách loďstva. |
| --- | --- |

(17)

S cílem zmírnit velmi škodlivé socioekonomické dopady na komunity a podniky zabývající se rybolovem způsobené přetrvávající negativní environmentální situací v Baltském moři a z ní vyplývající závažné snížení rybolovných práv a s ohledem na zvláštní opatření stanovená ve víceletém plánu pro Baltské moře by členským státům měla být dána k dispozici veřejná podpora na trvalé zastavení rybolovných činností prostřednictvím vrakování rybářských plavidel za účelem splnění cílů jejich akčních plánů podle nařízení (EU) č. 1380/2013 a měla by být rovněž snížena jakákoli zjištěná strukturální nerovnováha v dotčených skupinách loďstva. Nařízení (EU) č. 508/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno tak, aby znovu zavedlo podporu pro trvalé zastavení rybolovných činností pro plavidla v dotčených skupinách loďstva.

| (18) | Za účelem zajištění soudržnosti strukturálního přizpůsobení loďstva v Baltském moři s cíli v oblasti zachování zdrojů stanovenými ve víceletém plánu pro Baltské moře by měla být podpora trvalého zastavení rybolovných činností prostřednictvím vrakování rybářských plavidel v dotčených skupinách loďstva přísně podmíněna dodržováním nařízení (EU) č. 1380/2013 a konkrétních stropů rybolovné kapacity pro dané skupiny loďstva. |
| --- | --- |

(18)

Za účelem zajištění soudržnosti strukturálního přizpůsobení loďstva v Baltském moři s cíli v oblasti zachování zdrojů stanovenými ve víceletém plánu pro Baltské moře by měla být podpora trvalého zastavení rybolovných činností prostřednictvím vrakování rybářských plavidel v dotčených skupinách loďstva přísně podmíněna dodržováním nařízení (EU) č. 1380/2013 a konkrétních stropů rybolovné kapacity pro dané skupiny loďstva.

| (19) | Vzhledem ke křehkému ekosystému v Baltském moři by podpora na trvalé zastavení rybolovných činností neměla být poskytována na přestavbu rybářských plavidel pro jiné činnosti než komerční rybolov, například rekreační rybolov, které by mohly mít škodlivý dopad na ekosystém. Podpora by proto měla být poskytována pouze na vrakování rybářských plavidel. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem ke křehkému ekosystému v Baltském moři by podpora na trvalé zastavení rybolovných činností neměla být poskytována na přestavbu rybářských plavidel pro jiné činnosti než komerční rybolov, například rekreační rybolov, které by mohly mít škodlivý dopad na ekosystém. Podpora by proto měla být poskytována pouze na vrakování rybářských plavidel.

| (20) | Nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví, že rybolovná kapacita odpovídající rybářským plavidlům staženým s veřejnou podporou se nenahrazuje. Uvedené nařízení navíc stanoví, že má být vstup nové rybolovné kapacity do loďstva bez veřejné podpory vyrovnán předcházejícím stažením alespoň stejně velkého podílu rybolovné kapacity bez veřejné podpory. |
| --- | --- |

(20)

Nařízení (EU) č. 1380/2013 stanoví, že rybolovná kapacita odpovídající rybářským plavidlům staženým s veřejnou podporou se nenahrazuje. Uvedené nařízení navíc stanoví, že má být vstup nové rybolovné kapacity do loďstva bez veřejné podpory vyrovnán předcházejícím stažením alespoň stejně velkého podílu rybolovné kapacity bez veřejné podpory.

| (21) | Jelikož podpora podle nařízení (EU) č. 508/2014 může být poskytována do konce roku 2023, měla by být poslední výroční zpráva o provádění operačních programů předložena do 31. května 2024. Nařízení (EU) č. 508/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(21)

Jelikož podpora podle nařízení (EU) č. 508/2014 může být poskytována do konce roku 2023, měla by být poslední výroční zpráva o provádění operačních programů předložena do 31. května 2024. Nařízení (EU) č. 508/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (22) | S ohledem na špatnou hospodářskou situaci rybářských plavidel Unie, které jsou značně závislé na třech dotčených populacích, a na potřebu zajistit dostupnost podpory v rámci ENRF na trvalé ukončení rybolovných činností těchto plavidel v roce 2020 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost z důvodu naléhavosti prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(22)

S ohledem na špatnou hospodářskou situaci rybářských plavidel Unie, které jsou značně závislé na třech dotčených populacích, a na potřebu zajistit dostupnost podpory v rámci ENRF na trvalé ukončení rybolovných činností těchto plavidel v roce 2020 by mělo toto nařízení vstoupit v platnost z důvodu naléhavosti prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) 2016/1139

Nařízení (EU) 2016/1139 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „3.   Toto nařízení rovněž upřesňuje podrobnosti pro provádění povinnosti vykládky ve vodách Unie v Baltském moři v případě lososa obecného (Salmo salar) v subdivizích ICES 22 až 32.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Toto nařízení rovněž upřesňuje podrobnosti pro provádění povinnosti vykládky ve vodách Unie v Baltském moři v případě lososa obecného (Salmo salar) v subdivizích ICES 22 až 32.“

| 2) | V čl. 7 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Pokud však jde o lososa obecného, vztahuje se přenesená pravomoc svěřená Komisi podle prvního pododstavce pouze na opatření uvedená v písmenu a) uvedeného pododstavce“. |
| --- | --- |

2)

V čl. 7 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pokud však jde o lososa obecného, vztahuje se přenesená pravomoc svěřená Komisi podle prvního pododstavce pouze na opatření uvedená v písmenu a) uvedeného pododstavce“.

| 3) | Vkládá se nová kapitola, která zní:

  „KAPITOLA VI A

  SNÍŽENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY


  Článek 8a
  Snížení rybolovné kapacity pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře

  1.   Členské státy, které přijaly akční plán v souladu s čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 pro skupiny loďstva zahrnující rybářská plavidla, jež loví tresku obecnou ve východní a v západní části Baltského moře nebo sledě obecného v západní části Baltského moře (dále jen „tři dotčené populace“), mohou provádět opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 508/2014.


  2.   Podpora pro opatření uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze tehdy, pokud akční plán uvedený v odstavci 1 stanoví konkrétní cíle snížení rybolovné kapacity pro rybářská plavidla s rybolovnými právy pro jednu nebo více ze tří dotčených populací.


  3.   Za účelem zavedení svého akčního plánu nebo jeho změny mohou členské státy kdykoli zaslat svou výroční zprávu uvedenou v čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo ji změnit.


  4.   Strop rybolovné kapacity členského státu, který provádí opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností uvedená v odstavci 1 tohoto článku, se sníží o množství rovnající se rybolovné kapacitě rybářských plavidel, která byla stažena s veřejnou podporou v souladu s čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 34 odst. 5 nařízení (EU) č. 508/2014.


  5.   Členské státy sdělí Komisi veškerá snížení svých stropů rybolovné kapacity prostřednictvím zpráv předložených v souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013.


  6.   Členské státy, které provádějí opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností uvedená v odstavci 1, sdělí Komisi roční průměr celkové rybolovné kapacity všech rybářských plavidel pro roky 2015 až 2019, jimž byla přidělena rybolovná práva pro každou ze tří dotčených populací. Členské státy navíc sdělí Komisi celkovou velikost stažené rybolovné kapacity v případě rybářských plavidel, jimž byla přidělena rybolovná práva pro některou ze tří dotčených populací.


  7.   Členské státy, které provádějí opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností uvedená v odstavci 1, zajistí, aby rybolovná kapacita rybářských plavidel, jimž byla přidělena rybolovná práva pro některou ze tří dotčených populací, nepřekročila průměrnou roční rybolovnou kapacitu sdělenou Komisi v souladu s odstavcem 6, tím, že těmto skupinám plavidel znovu nepřidělí rybolovnou kapacitu dříve než pět let ode dne stažení nebo předtím, než se dotčená populace bude po dobu tří let nacházet nad úrovní MSY Btrigger, podle toho, co nastane dříve.“ |
| --- | --- |

3)

Vkládá se nová kapitola, která zní:

„KAPITOLA VI A

SNÍŽENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY

SNÍŽENÍ RYBOLOVNÉ KAPACITY

Článek 8a

Snížení rybolovné kapacity pro tresku obecnou ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře

1.   Členské státy, které přijaly akční plán v souladu s čl. 22 odst. 4 nařízení (EU) č. 1380/2013 pro skupiny loďstva zahrnující rybářská plavidla, jež loví tresku obecnou ve východní a v západní části Baltského moře nebo sledě obecného v západní části Baltského moře (dále jen „tři dotčené populace“), mohou provádět opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností v souladu s článkem 34 nařízení (EU) č. 508/2014.

2.   Podpora pro opatření uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze tehdy, pokud akční plán uvedený v odstavci 1 stanoví konkrétní cíle snížení rybolovné kapacity pro rybářská plavidla s rybolovnými právy pro jednu nebo více ze tří dotčených populací.

3.   Za účelem zavedení svého akčního plánu nebo jeho změny mohou členské státy kdykoli zaslat svou výroční zprávu uvedenou v čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013, nebo ji změnit.

4.   Strop rybolovné kapacity členského státu, který provádí opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností uvedená v odstavci 1 tohoto článku, se sníží o množství rovnající se rybolovné kapacitě rybářských plavidel, která byla stažena s veřejnou podporou v souladu s čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 1380/2013 a čl. 34 odst. 5 nařízení (EU) č. 508/2014.

5.   Členské státy sdělí Komisi veškerá snížení svých stropů rybolovné kapacity prostřednictvím zpráv předložených v souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013.

6.   Členské státy, které provádějí opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností uvedená v odstavci 1, sdělí Komisi roční průměr celkové rybolovné kapacity všech rybářských plavidel pro roky 2015 až 2019, jimž byla přidělena rybolovná práva pro každou ze tří dotčených populací. Členské státy navíc sdělí Komisi celkovou velikost stažené rybolovné kapacity v případě rybářských plavidel, jimž byla přidělena rybolovná práva pro některou ze tří dotčených populací.

7.   Členské státy, které provádějí opatření pro trvalé zastavení rybolovných činností uvedená v odstavci 1, zajistí, aby rybolovná kapacita rybářských plavidel, jimž byla přidělena rybolovná práva pro některou ze tří dotčených populací, nepřekročila průměrnou roční rybolovnou kapacitu sdělenou Komisi v souladu s odstavcem 6, tím, že těmto skupinám plavidel znovu nepřidělí rybolovnou kapacitu dříve než pět let ode dne stažení nebo předtím, než se dotčená populace bude po dobu tří let nacházet nad úrovní MSY Btrigger, podle toho, co nastane dříve.“

| 4) | V článku 11 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Odchylně od čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 se povinnost předchozího oznámení stanovená v uvedeném článku použije na velitele rybářských plavidel Unie o celkové délce osm metrů nebo větší, která uchovávají na palubě nejméně 250 kg tresky obecné nebo dvě tuny ryb z pelagických populací.“; |
| --- | --- |

4)

V článku 11 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Odchylně od čl. 17 odst. 1 nařízení (ES) č. 1224/2009 se povinnost předchozího oznámení stanovená v uvedeném článku použije na velitele rybářských plavidel Unie o celkové délce osm metrů nebo větší, která uchovávají na palubě nejméně 250 kg tresky obecné nebo dvě tuny ryb z pelagických populací.“;

| 5) | V článku 14 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | 250 kg tresky obecné;“. |
| --- | --- | --- |

5)

V článku 14 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

250 kg tresky obecné;“.

| 6) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 14a
  Kontrola úlovků tresky obecné ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře
  Členské státy zlepší monitorování a kontrolu plavidel s kvótami pro vedlejší úlovky tresky obecné ve východní části Baltského moře nebo rybolovných práv pro tresku obecnou v západní části Baltského moře či sledě obecného v západní části Baltského moře.“. |
| --- | --- |

6)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 14a

Kontrola úlovků tresky obecné ve východní části Baltského moře a v západní části Baltského moře a sledě obecného v západní části Baltského moře

Členské státy zlepší monitorování a kontrolu plavidel s kvótami pro vedlejší úlovky tresky obecné ve východní části Baltského moře nebo rybolovných práv pro tresku obecnou v západní části Baltského moře či sledě obecného v západní části Baltského moře.“.

Článek 2

Změny nařízení (EU) č. 508/2014

Nařízení (EU) č. 508/2014 se mění takto:

| 1) | Článek 34 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Avšak v případě tresky obecné ve východní části Baltského moře, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 (*1) se za dva kalendářní roky uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto odstavce považují roky 2017 a 2018.

  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 ze dne 6. července 2016, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (Úř. věst. L 191, 15.7.2016, s. 1)“;" |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 34 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Avšak v případě tresky obecné ve východní části Baltského moře, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 (*1) se za dva kalendářní roky uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto odstavce považují roky 2017 a 2018.

*1

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 ze dne 6. července 2016, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (Úř. věst. L 191, 15.7.2016, s. 1)“;"

*1

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Podpora podle tohoto článku se může poskytovat do 31. prosince 2017, pokud nebudou přijata opatření k trvalému zastavení rybolovných činností v zájmu dosažení cílů následujících víceletých plánů:






  a) | víceletého plánu pro zachování a udržitelné využívání populací žijících při dně v západním Středozemním moři, stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1022 (*2); |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Podpora podle tohoto článku se může poskytovat do 31. prosince 2017, pokud nebudou přijata opatření k trvalému zastavení rybolovných činností v zájmu dosažení cílů následujících víceletých plánů:

a)

víceletého plánu pro zachování a udržitelné využívání populací žijících při dně v západním Středozemním moři, stanoveného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1022 (*2);

| b) | víceletého plánu pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace, zavedeného nařízením (EU) 2016/1139, s ohledem na plavidla, která loví tresku obecnou ve východní nebo západní části Baltského moře nebo sledě obecného v západní části Baltského moře podle článku 8a nařízení (EU) 2016/1139. |
| --- | --- |

b)

víceletého plánu pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace, zavedeného nařízením (EU) 2016/1139, s ohledem na plavidla, která loví tresku obecnou ve východní nebo západní části Baltského moře nebo sledě obecného v západní části Baltského moře podle článku 8a nařízení (EU) 2016/1139.

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1022 ze dne 20. června 2019, kterým se zavádí víceletý plán pro lov populací žijících při dně v západním Středozemním moři a kterým se mění nařízení (EU) č. 508/2014 (Úř. věst. L 172, 26.6.2019, s. 1)“;"

*2

| c) | odstavec 4a nahrazuje tímto:

  „4a.   Výdaje související s opatřeními k trvalému zastavení rybolovných činností přijatými za účelem dosažení cílů nařízení (EU) 2019/1022 jsou způsobilé pro podporu v rámci ENRF ode dne 16. července 2019.
  Výdaje související s opatřeními pro trvalé zastavení rybolovných činností přijatými v zájmu dosažení cílů nařízení (EU) 2016/1139, zejména článku 8a uvedeného nařízení, jsou způsobilé pro podporu v rámci ENRF od 1. prosince 2020.“; |
| --- | --- |

c)

odstavec 4a nahrazuje tímto:

„4a.   Výdaje související s opatřeními k trvalému zastavení rybolovných činností přijatými za účelem dosažení cílů nařízení (EU) 2019/1022 jsou způsobilé pro podporu v rámci ENRF ode dne 16. července 2019.

Výdaje související s opatřeními pro trvalé zastavení rybolovných činností přijatými v zájmu dosažení cílů nařízení (EU) 2016/1139, zejména článku 8a uvedeného nařízení, jsou způsobilé pro podporu v rámci ENRF od 1. prosince 2020.“;

| d) | v odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „6.   Odchylně od odstavce 1 lze udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovných činností, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov. Uvedená odchylka se nevztahuje na podporu poskytovanou podle odst. 4 písm. b).“ |
| --- | --- |

d)

v odstavci 6 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„6.   Odchylně od odstavce 1 lze udělit podporu pro trvalé zastavení rybolovných činností, aniž by byla plavidla vrakována, a to za podmínky, že jsou přestavěna pro účely jiných činností než komerční rybolov. Uvedená odchylka se nevztahuje na podporu poskytovanou podle odst. 4 písm. b).“

| 2) | V článku 114 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2024 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.“. |
| --- | --- |

2)

V článku 114 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Do 31. května 2016 a do 31. května každého následujícího roku až do roku 2024 a včetně tohoto roku předloží členské státy Komisi výroční zprávu o provádění operačního programu v předcházejícím kalendářním roce. Zpráva předložená v roce 2016 zahrnuje kalendářní roky 2014 a 2015.“.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. listopadu 2020.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

M. ROTH

---

(1)  
  Úř. věst. C 106, 31.3.2020, s. 10.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 18. listopadu 2020.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1139 ze dne 6. července 2016, kterým se zavádí víceletý plán pro populace tresky obecné, sledě obecného a šprota obecného v Baltském moři a pro rybolov využívající tyto populace a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1098/2007 (Úř. věst. L 191, 15.7.2016, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1248 ze dne 22. července 2019, kterým se zavádějí opatření ke zmírnění vážného ohrožení zachování populace tresky obecné (Gadus morhua) ve východní části Baltského moře (Úř. věst. L 195, 23.7.2019, s. 2).

6

Gadus morhua

(7)  Nařízení Rady (EU) 2019/1838 ze dne 30. října 2019, kterým se pro rok 2020 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři a kterým se mění nařízení (EU) 2019/124, pokud jde o některá rybolovná práva v jiných vodách (Úř. věst. L 281, 31.10.2019, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).

8

---

ROZHODNUTÍ

| 30.11.2020 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2020

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 400/7

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2020/1782

ze dne 25. listopadu 2020

o změně rozhodnutí č. 573/2014/EU o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 149 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2014/EU (3) zřizuje evropskou síť veřejných služeb zaměstnanosti (dále jen „síť“) na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2014/EU (3) zřizuje evropskou síť veřejných služeb zaměstnanosti (dále jen „síť“) na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020.

| (2) | Cílem sítě je modernizovat a posílit veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) za účelem zlepšení jejich kapacity, kvality jejich služeb, jejich účelnosti a účinnosti. Tohoto cíle by se mělo dosáhnout poskytnutím platformy pro porovnávání jejich výsledků na unijní úrovni, určováním osvědčených postupů a zavedením systému vzájemného učení, čímž se přispěje k vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti podporující začlenění. Jejím cílem je rovněž poskytovat VSZ více možností, jak pomáhat rozvoji inovativních, fakticky založených politik zaměřených na budoucnost v souladu s příslušnými politickými iniciativami Unie a s hospodářskými a sociálními cíli a cíli v oblasti zaměstnanosti stanovenými v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii. |
| --- | --- |

(2)

Cílem sítě je modernizovat a posílit veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) za účelem zlepšení jejich kapacity, kvality jejich služeb, jejich účelnosti a účinnosti. Tohoto cíle by se mělo dosáhnout poskytnutím platformy pro porovnávání jejich výsledků na unijní úrovni, určováním osvědčených postupů a zavedením systému vzájemného učení, čímž se přispěje k vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti podporující začlenění. Jejím cílem je rovněž poskytovat VSZ více možností, jak pomáhat rozvoji inovativních, fakticky založených politik zaměřených na budoucnost v souladu s příslušnými politickými iniciativami Unie a s hospodářskými a sociálními cíli a cíli v oblasti zaměstnanosti stanovenými v čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii.

| (3) | Síť hraje klíčovou úlohu při podpoře další spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ a přispívá k modernizaci a posílení VSZ. Z hodnocení provádění rozhodnutí č. 573/2014/EU vyplývá, že síť měla pozitivní dopad a toto hodnocení rovněž nachází poučení, která je třeba si vzít z různých činností a zkušeností. Síť kromě toho zvýšila svou kapacitu a vyvinula inovativní, fakticky založená opatření pro provádění politik zaměstnanosti. |
| --- | --- |

(3)

Síť hraje klíčovou úlohu při podpoře další spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ a přispívá k modernizaci a posílení VSZ. Z hodnocení provádění rozhodnutí č. 573/2014/EU vyplývá, že síť měla pozitivní dopad a toto hodnocení rovněž nachází poučení, která je třeba si vzít z různých činností a zkušeností. Síť kromě toho zvýšila svou kapacitu a vyvinula inovativní, fakticky založená opatření pro provádění politik zaměstnanosti.

| (4) | Za účelem možného zúročení dosažených výsledků a dalšího posílení spolupráce mezi VSZ by se mělo období zřízení sítě prodloužit do 31. prosince 2027. |
| --- | --- |

(4)

Za účelem možného zúročení dosažených výsledků a dalšího posílení spolupráce mezi VSZ by se mělo období zřízení sítě prodloužit do 31. prosince 2027.

| (5) | Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy za účelem výměny informací a osvědčených postupů ve všech oblastech činnosti VSZ, a to poskytováním srovnávacích analýz a poradenství a podpory inovativních iniciativ v oblasti zaměstnávání. V této souvislosti by se v příslušných případech měla věnovat pozornost spolupráci mezi VSZ s cílem usnadnit začlenění osob, na něž se vztahují unijní pravidla o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, a pomoc těmto osobám. Činnost sítě by měla umožnit celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, aby se určily osvědčené postupy v jejich oblastech činnosti, což přispěje ke zlepšení koncepce a poskytování služeb zaměstnanosti v jejich konkrétních oblastech působnosti. Iniciativy v rámci sítě by měly zvýšit účinnost VSZ a přispět k účelnějšímu využívání veřejných finančních prostředků. |
| --- | --- |

(5)

Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy za účelem výměny informací a osvědčených postupů ve všech oblastech činnosti VSZ, a to poskytováním srovnávacích analýz a poradenství a podpory inovativních iniciativ v oblasti zaměstnávání. V této souvislosti by se v příslušných případech měla věnovat pozornost spolupráci mezi VSZ s cílem usnadnit začlenění osob, na něž se vztahují unijní pravidla o koordinaci systémů sociálního zabezpečení, a pomoc těmto osobám. Činnost sítě by měla umožnit celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, aby se určily osvědčené postupy v jejich oblastech činnosti, což přispěje ke zlepšení koncepce a poskytování služeb zaměstnanosti v jejich konkrétních oblastech působnosti. Iniciativy v rámci sítě by měly zvýšit účinnost VSZ a přispět k účelnějšímu využívání veřejných finančních prostředků.

| (6) | Síť by měla podporovat provádění evropského pilíře sociálních práv, jehož zásady zahrnují i aktivní podporu zaměstnanosti. Měla by rovněž přispět k sociálně spravedlivému přechodu na zelenou ekonomiku a k provádění příslušných zásad a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a to posílením udržitelného hospodářského růstu a zaměstnanosti podporujících začlenění, jakož i důstojných pracovních podmínek pro všechny. |
| --- | --- |

(6)

Síť by měla podporovat provádění evropského pilíře sociálních práv, jehož zásady zahrnují i aktivní podporu zaměstnanosti. Měla by rovněž přispět k sociálně spravedlivému přechodu na zelenou ekonomiku a k provádění příslušných zásad a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a to posílením udržitelného hospodářského růstu a zaměstnanosti podporujících začlenění, jakož i důstojných pracovních podmínek pro všechny.

| (7) | Síť by měla nadále zintenzivňovat a posilovat systematickou a strukturální spolupráci s ostatními příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce, a to zejména s agenturami Unie v oblastech zaměstnanosti, sociální politiky, rovnosti žen a mužů, vzdělávání a odborné přípravy, jakož i se sociálními partnery, poskytovateli služeb v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, organizacemi zastupujícími zranitelné skupiny a s místními a regionálními orgány, s cílem podpořit součinnost, vyměňovat osvědčené postupy a v příslušných případech zajišťovat konzistentní politický rámec. |
| --- | --- |

(7)

Síť by měla nadále zintenzivňovat a posilovat systematickou a strukturální spolupráci s ostatními příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce, a to zejména s agenturami Unie v oblastech zaměstnanosti, sociální politiky, rovnosti žen a mužů, vzdělávání a odborné přípravy, jakož i se sociálními partnery, poskytovateli služeb v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí, organizacemi zastupujícími zranitelné skupiny a s místními a regionálními orgány, s cílem podpořit součinnost, vyměňovat osvědčené postupy a v příslušných případech zajišťovat konzistentní politický rámec.

| (8) | Úloha VSZ při poskytování účinnějších služeb uchazečům o zaměstnání a podnikům by měla být odpovídajícím způsobem podporována na celostátní a případně i na regionální úrovni, přičemž je nutné zajistit dostatečné lidské zdroje a finanční podporu určenou na odbornou přípravu zaměstnanců a vybavení. Členské státy by měly VSZ poskytnout nezbytné zdroje, aby se VSZ mohly úspěšně zabývat digitalizací ekonomiky, měnícími se modely práce včetně nově vznikajících ekonomik platforem a společenským a demografickým vývojem. |
| --- | --- |

(8)

Úloha VSZ při poskytování účinnějších služeb uchazečům o zaměstnání a podnikům by měla být odpovídajícím způsobem podporována na celostátní a případně i na regionální úrovni, přičemž je nutné zajistit dostatečné lidské zdroje a finanční podporu určenou na odbornou přípravu zaměstnanců a vybavení. Členské státy by měly VSZ poskytnout nezbytné zdroje, aby se VSZ mohly úspěšně zabývat digitalizací ekonomiky, měnícími se modely práce včetně nově vznikajících ekonomik platforem a společenským a demografickým vývojem.

| (9) | Finanční podpora Unie pro síť by měla být dostupná v souladu s víceletým finančním rámcem na období let 2021–2027. |
| --- | --- |

(9)

Finanční podpora Unie pro síť by měla být dostupná v souladu s víceletým finančním rámcem na období let 2021–2027.

| (10) | Síť a její iniciativy by měly být financovány v souladu s finančním plánováním Unie v rámci rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou. |
| --- | --- |

(10)

Síť a její iniciativy by měly být financovány v souladu s finančním plánováním Unie v rámci rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou.

| (11) | U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z příslušných programů Unie. |
| --- | --- |

(11)

U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z příslušných programů Unie.

| (12) | Aby se zajistilo plynulé pokračování činností sítě, mělo by se toto rozhodnutí použít ode dne 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(12)

Aby se zajistilo plynulé pokračování činností sítě, mělo by se toto rozhodnutí použít ode dne 1. ledna 2021.

| (13) | Rozhodnutí č. 573/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(13)

Rozhodnutí č. 573/2014/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí č. 573/2014/EU se mění takto:

| 1) | V článku 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 se zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Na období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2027 se zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.“

| 2) | Článek 3 se mění takto:






  a) | návětí se nahrazuje tímto:

  „Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět k provádění politik Unie v oblasti zaměstnanosti. To přispěje rovněž k provádění zásad evropského pilíře sociálních práv a dosahování cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a podpoří tak:“; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 3 se mění takto:

a)

návětí se nahrazuje tímto:

„Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět k provádění politik Unie v oblasti zaměstnanosti. To přispěje rovněž k provádění zásad evropského pilíře sociálních práv a dosahování cílů Zelené dohody pro Evropu a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, a podpoří tak:“;

| b) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | všechny zranitelné sociální skupiny s vysokou mírou nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, jakož i osoby se zdravotním postižením a osoby čelící vícenásobné diskriminaci;“; |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

všechny zranitelné sociální skupiny s vysokou mírou nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, jakož i osoby se zdravotním postižením a osoby čelící vícenásobné diskriminaci;“;

| c) | písmena c) a d) se nahrazují tímto:






  „c) | lepší fungování trhů práce a jejich inkluzivnost; |
| --- | --- | --- |

c)

písmena c) a d) se nahrazují tímto:

„c)

lepší fungování trhů práce a jejich inkluzivnost;

| ca) | rovnost žen a mužů; |
| --- | --- |

ca)

rovnost žen a mužů;

| d) | identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a zeměpisném rozložení, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů, a to i prostřednictvím identifikace potřeb v oblasti odborné přípravy, zaměstnatelnosti uchazečů o zaměstnání a prevence nezaměstnanosti, například prostřednictvím profesního poradenství a odborné přípravy;“. |
| --- | --- |

d)

identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a zeměpisném rozložení, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů, a to i prostřednictvím identifikace potřeb v oblasti odborné přípravy, zaměstnatelnosti uchazečů o zaměstnání a prevence nezaměstnanosti, například prostřednictvím profesního poradenství a odborné přípravy;“.

| 3) | V článku 4 se odstavec 1 mění takto:






  a) | v písmeni a) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových, genderových a zranitelných skupin;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

V článku 4 se odstavec 1 mění takto:

a)

v písmeni a) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových, genderových a zranitelných skupin;“;

| b) | písmeno c) se nahrazuje tímto:






  „c) | přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech s ohledem na politiku zaměstnanosti a sociální politiku Unie a při zohlednění evropského pilíře sociálních práv, Zelené dohody pro Evropu a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, jakož i výzev souvisejících s digitalizací, měnícím se trhem práce, měnícími se modely práce a demografickými změnami;“; |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno c) se nahrazuje tímto:

„c)

přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech s ohledem na politiku zaměstnanosti a sociální politiku Unie a při zohlednění evropského pilíře sociálních práv, Zelené dohody pro Evropu a cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje, jakož i výzev souvisejících s digitalizací, měnícím se trhem práce, měnícími se modely práce a demografickými změnami;“;

| c) | písmena f) a g) se nahrazují tímto:






  „f) | přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání i strategií šíření a spolupráce; |
| --- | --- | --- |

c)

písmena f) a g) se nahrazují tímto:

„f)

přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání i strategií šíření a spolupráce;

| g) | podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, na rozvoj iniciativ k zajištění toho, aby tito mladí lidé získali dovednosti nezbytné k tomu, aby mohli vstoupit na trh práce a udrželi se na něm, a na začlenění dlouhodobě nezaměstnaných a jiných zranitelných skupin na trh práce.“. |
| --- | --- |

g)

podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, na rozvoj iniciativ k zajištění toho, aby tito mladí lidé získali dovednosti nezbytné k tomu, aby mohli vstoupit na trh práce a udrželi se na něm, a na začlenění dlouhodobě nezaměstnaných a jiných zranitelných skupin na trh práce.“.

| 4) | Článek 5 se nahrazuje tímto:

  „Článek 5
  Spolupráce
  Síť rozvíjí spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce, včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a sociálních služeb a sociálních partnerů, a případně s agenturami Unie v oblastech zaměstnanosti, sociální politiky, rovnosti žen a mužů a vzdělávání a odborné přípravy, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo jiné zranitelné skupiny, subjekty pro rovné zacházení, organizacemi odborného vzdělávání, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti a spravedlivé transformace a regionálními a místními orgány tak, že je zapojuje do příslušných činností, zve na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje. Síť si případně může vyměňovat osvědčené postupy s příslušnými veřejnými službami zaměstnanosti ze třetích zemí.“ |
| --- | --- |

4)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Spolupráce

Síť rozvíjí spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce, včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a sociálních služeb a sociálních partnerů, a případně s agenturami Unie v oblastech zaměstnanosti, sociální politiky, rovnosti žen a mužů a vzdělávání a odborné přípravy, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo jiné zranitelné skupiny, subjekty pro rovné zacházení, organizacemi odborného vzdělávání, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti a spravedlivé transformace a regionálními a místními orgány tak, že je zapojuje do příslušných činností, zve na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje. Síť si případně může vyměňovat osvědčené postupy s příslušnými veřejnými službami zaměstnanosti ze třetích zemí.“

| 5) | V článku 6 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

  „5.   Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost s cílem koordinovat iniciativy a posílit spolupráci mezi sítí a Výborem pro zaměstnanost.“ |
| --- | --- |

5)

V článku 6 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

„5.   Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost s cílem koordinovat iniciativy a posílit spolupráci mezi sítí a Výborem pro zaměstnanost.“

| 6) | Článek 7 se nahrazuje tímto:

  „Článek 7
  Finanční podpora
  Celkové finanční zdroje potřebné k provádění tohoto rozhodnutí se poskytnou v souladu s víceletým finančním rámcem na období let 2021–2027, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.“ |
| --- | --- |

6)

Článek 7 se nahrazuje tímto:

„Článek 7

Finanční podpora

Celkové finanční zdroje potřebné k provádění tohoto rozhodnutí se poskytnou v souladu s víceletým finančním rámcem na období let 2021–2027, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.“

| 7) | V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je svěřena Komisi do 31. prosince 2027.“

| 8) | Článek 10 se nahrazuje tímto:

  „Článek 10
  Přezkum
  Komise do 30. září 2026 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. V této zprávě mimo jiné posoudí, nakolik síť přispěla k dosahování cílů stanovených v článku 3.“ |
| --- | --- |

8)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Přezkum

Komise do 30. září 2026 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů hodnotící zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. V této zprávě mimo jiné posoudí, nakolik síť přispěla k dosahování cílů stanovených v článku 3.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2021.

V Bruselu dne 25. listopadu 2020.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

M. ROTH

---

(1)  Stanovisko ze dne 30. října 2019 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2020 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 18. listopadu 2020.

2

(3)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 573/2014/EU ze dne 15. května 2014 o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ) (Úř. věst. L 159, 28.5.2014, s. 32).

3

---