# Euroopan unionin L 437/2020

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 437 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 63. vuosikerta28. joulukuuta 2020 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 437

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

63. vuosikerta28. joulukuuta 2020

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) | 30 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2222, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta (
  1
  ) | 43 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2223, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta | 49 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2224, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen (
  1
  ) | 74 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2225, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä (
  1
  ) | 86 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2226, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tietyistä ilmailun turvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä (
  1
  ) | 97 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2227, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä | 102 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/2228, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) | 108 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/2229, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta (
  1
  ) | 116 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline)

30

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2222, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta (
  1
  )

1

43

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2020/2223, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta

49

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2224, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen (
  1
  )

1

74

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2225, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä (
  1
  )

1

86

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2226, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tietyistä ilmailun turvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä (
  1
  )

1

97

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2227, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä

102

PÄÄTÖKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/2228, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)

108

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/2229, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta (
  1
  )

1

116

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2020/2230, annettu 18 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta | 120 |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2020/2231, annettu 18 päivänä joulukuuta 2020, tiettyihin maatalous- ja teollisuustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien suspendoimisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1387/2013 muuttamisesta | 135 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2020/2232, annettu 22 päivänä joulukuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla vahvistetaan luettelo 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan sopimuksen mukaisen välimiespaneelin jäseninä, ja varallaololuettelo henkilöistä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan unionin jäseninä sopimuksen mukaisessa välimiespaneelissa | 182 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2020/2233, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta | 188 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2020/2230, annettu 18 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta

120

*

Neuvoston asetus (EU) 2020/2231, annettu 18 päivänä joulukuuta 2020, tiettyihin maatalous- ja teollisuustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien suspendoimisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1387/2013 muuttamisesta

135

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2020/2232, annettu 22 päivänä joulukuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla vahvistetaan luettelo 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan sopimuksen mukaisen välimiespaneelin jäseninä, ja varallaololuettelo henkilöistä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan unionin jäseninä sopimuksen mukaisessa välimiespaneelissa

182

*

Neuvoston päätös (EU) 2020/2233, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta

188

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2220,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Vuoden 2020 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa komission lainsäädäntöehdotuksissa pyrittiin luomaan vahva unionin kehys, joka on keskeinen sen varmistamisessa, että YMP säilyy yhteisenä politiikkana tasapuolisin toimintaedellytyksin, samalla myös antaen jäsenvaltioille enemmän vastuuta siitä, kuinka ne täyttävät tavoitteet ja saavuttavat asetetut päämäärät. Jäsenvaltioiden on näin ollen tarkoitus laatia YMP:n strategiasuunnitelmat ja panna ne täytäntöön, kun komissio on hyväksynyt ne. |
| --- | --- |

(1)

Vuoden 2020 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) koskevissa komission lainsäädäntöehdotuksissa pyrittiin luomaan vahva unionin kehys, joka on keskeinen sen varmistamisessa, että YMP säilyy yhteisenä politiikkana tasapuolisin toimintaedellytyksin, samalla myös antaen jäsenvaltioille enemmän vastuuta siitä, kuinka ne täyttävät tavoitteet ja saavuttavat asetetut päämäärät. Jäsenvaltioiden on näin ollen tarkoitus laatia YMP:n strategiasuunnitelmat ja panna ne täytäntöön, kun komissio on hyväksynyt ne.

| (2) | Vuoden 2020 jälkeistä yhteistä YMP:tä koskeviin komission lainsäädäntöehdotuksiin liittyvää lainsäädäntömenettelyä ei ole saatu päätökseen riittävän ajoissa, jotta jäsenvaltiot ja komissio ehtisivät saada kaikki tarvittavat osatekijät valmiiksi uuden oikeudellisen kehyksen ja YMP:n strategiasuunnitelmien soveltamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2021, kuten komissio alun perin ehdotti. Tämä viivästyminen on aiheuttanut epävarmuutta ja riskejä unionin viljelijöille ja koko unionin maatalousalalle. Epävarmuuden vähentämiseksi sekä maaseutualueiden elinvoimaisuuden säilyttämiseksi ja ympäristökestävyyden edistämiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä kauden 2014–2020 kattavan nykyisen YMP:n kehyksen, jäljempänä ’nykyinen YMP:n kehys’, sääntöjen soveltamisen sekä viljelijöiden ja muiden tuensaajien tukien keskeytymättömän maksamisen jatkamisesta ja siten tarjottava ennakoitavuutta ja vakautta siirtymäkauden aikana vuosina 2021 ja 2022, jäljempänä ’siirtymäkausi’, 1 päivästä tammikuuta 2023 alkavan uuden oikeudellisen kehyksen, jäljempänä ’uusi oikeudellinen kehys’, soveltamispäivään asti. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2020 jälkeistä yhteistä YMP:tä koskeviin komission lainsäädäntöehdotuksiin liittyvää lainsäädäntömenettelyä ei ole saatu päätökseen riittävän ajoissa, jotta jäsenvaltiot ja komissio ehtisivät saada kaikki tarvittavat osatekijät valmiiksi uuden oikeudellisen kehyksen ja YMP:n strategiasuunnitelmien soveltamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2021, kuten komissio alun perin ehdotti. Tämä viivästyminen on aiheuttanut epävarmuutta ja riskejä unionin viljelijöille ja koko unionin maatalousalalle. Epävarmuuden vähentämiseksi sekä maaseutualueiden elinvoimaisuuden säilyttämiseksi ja ympäristökestävyyden edistämiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä kauden 2014–2020 kattavan nykyisen YMP:n kehyksen, jäljempänä ’nykyinen YMP:n kehys’, sääntöjen soveltamisen sekä viljelijöiden ja muiden tuensaajien tukien keskeytymättömän maksamisen jatkamisesta ja siten tarjottava ennakoitavuutta ja vakautta siirtymäkauden aikana vuosina 2021 ja 2022, jäljempänä ’siirtymäkausi’, 1 päivästä tammikuuta 2023 alkavan uuden oikeudellisen kehyksen, jäljempänä ’uusi oikeudellinen kehys’, soveltamispäivään asti.

| (3) | Koska vuoden 2020 jälkeistä yhteistä YMP:tä koskeviin komission lainsäädäntöehdotuksiin liittyvä lainsäädäntömenettely on yhä kesken ja jäsenvaltioiden on edelleen laadittava YMP:n strategiasuunnitelmat ja sidosryhmiä on kuultava, nykyisen YMP:n kehyksen soveltamista olisi jatkettava vielä kahden vuoden ajan. Siirtymäkauden tavoitteena on helpottaa tuensaajien siirtymistä joustavasti uuteen ohjelmakauteen ja mahdollistaa se, että komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antama tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’, voitaisiin ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(3)

Koska vuoden 2020 jälkeistä yhteistä YMP:tä koskeviin komission lainsäädäntöehdotuksiin liittyvä lainsäädäntömenettely on yhä kesken ja jäsenvaltioiden on edelleen laadittava YMP:n strategiasuunnitelmat ja sidosryhmiä on kuultava, nykyisen YMP:n kehyksen soveltamista olisi jatkettava vielä kahden vuoden ajan. Siirtymäkauden tavoitteena on helpottaa tuensaajien siirtymistä joustavasti uuteen ohjelmakauteen ja mahdollistaa se, että komission 11 päivänä joulukuuta 2019 antama tiedonanto Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelma’, voitaisiin ottaa huomioon.

| (4) | Sen varmistamiseksi, että tukea voidaan myöntää viljelijöille ja muille tuensaajille Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) vuosina 2021 ja 2022, unionin olisi edelleen myönnettävä tällaista tukea siirtymäkauden aikana nykyisen YMP:n kehyksen edellytysten mukaisesti. Nykyinen YMP:n kehys vahvistettiin erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 1303/2013 (4), (EU) N:o 1305/2013 (5), (EU) N:o 1306/2013 (6), (EU) N:o 1307/2013 (7) ja (EU) N:o 1308/2013 (8). |
| --- | --- |

(4)

Sen varmistamiseksi, että tukea voidaan myöntää viljelijöille ja muille tuensaajille Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) vuosina 2021 ja 2022, unionin olisi edelleen myönnettävä tällaista tukea siirtymäkauden aikana nykyisen YMP:n kehyksen edellytysten mukaisesti. Nykyinen YMP:n kehys vahvistettiin erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksissa (EU) N:o 1303/2013 (4), (EU) N:o 1305/2013 (5), (EU) N:o 1306/2013 (6), (EU) N:o 1307/2013 (7) ja (EU) N:o 1308/2013 (8).

| (5) | Tässä asetuksessa olisi annettava jäsenvaltioille riittävästi aikaa laatia omat YMP:n strategiasuunnitelmansa ja edistää sellaisten hallinnollisten rakenteiden luomista, joita uuden oikeudellisen kehyksen menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää, erityisesti sallimalla teknisen avun lisääminen. Kaikkien YMP:n strategiasuunnitelmien olisi oltava valmiita tulemaan voimaan siirtymäkauden päättyessä, jotta maatalousalalle voidaan tarjota kipeästi kaivattua vakautta ja varmuutta. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa olisi annettava jäsenvaltioille riittävästi aikaa laatia omat YMP:n strategiasuunnitelmansa ja edistää sellaisten hallinnollisten rakenteiden luomista, joita uuden oikeudellisen kehyksen menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää, erityisesti sallimalla teknisen avun lisääminen. Kaikkien YMP:n strategiasuunnitelmien olisi oltava valmiita tulemaan voimaan siirtymäkauden päättyessä, jotta maatalousalalle voidaan tarjota kipeästi kaivattua vakautta ja varmuutta.

| (6) | Koska unionin olisi edelleen tuettava maaseudun kehittämistä koko siirtymäkauden ajan, jäsenvaltioiden olisi voitava rahoittaa pidennettyjä maaseudun kehittämisohjelmiaan vuosien 2021 ja 2022 vastaavista talousarviomäärärahoista. Pidennetyillä ohjelmilla olisi varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1305/2013 59 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin varattu maaseuturahaston osuus säilyy vähintään aiemman suuruisena Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen uusien tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Koska unionin olisi edelleen tuettava maaseudun kehittämistä koko siirtymäkauden ajan, jäsenvaltioiden olisi voitava rahoittaa pidennettyjä maaseudun kehittämisohjelmiaan vuosien 2021 ja 2022 vastaavista talousarviomäärärahoista. Pidennetyillä ohjelmilla olisi varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1305/2013 59 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin varattu maaseuturahaston osuus säilyy vähintään aiemman suuruisena Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetettujen uusien tavoitteiden mukaisesti.

| (7) | Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistetaan maaseuturahastoon ja muihin yhteisen kehyksen puitteissa toimiviin rahastoihin sovellettavat yhteiset säännöt. Kyseistä asetusta olisi edelleen sovellettava maaseuturahastosta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettuihin ohjelmiin ja ohjelmavuosiin 2021 ja 2022. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 vahvistetaan maaseuturahastoon ja muihin yhteisen kehyksen puitteissa toimiviin rahastoihin sovellettavat yhteiset säännöt. Kyseistä asetusta olisi edelleen sovellettava maaseuturahastosta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettuihin ohjelmiin ja ohjelmavuosiin 2021 ja 2022.

| (8) | Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetyt täytäntöönpanokertomuksia, vuotuisia arviointikokouksia, jälkiarviointeja ja yhteenvetokertomuksia, menojen tukikelpoisuutta ja sitoumusten vapauttamista sekä talousarviositoumuksia koskevat määräajat rajoittuvat ohjelmakauteen 2014–2020. Kyseisiä määräaikoja olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon, että ajanjaksoa maaseuturahaston tukea koskevien ohjelmien toteuttamiseksi on pidennetty. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 säädetyt täytäntöönpanokertomuksia, vuotuisia arviointikokouksia, jälkiarviointeja ja yhteenvetokertomuksia, menojen tukikelpoisuutta ja sitoumusten vapauttamista sekä talousarviositoumuksia koskevat määräajat rajoittuvat ohjelmakauteen 2014–2020. Kyseisiä määräaikoja olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon, että ajanjaksoa maaseuturahaston tukea koskevien ohjelmien toteuttamiseksi on pidennetty.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1310/2013 (9) ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 807/2014 (10) mukaan maaseuturahastosta korvattiin edelleen tietyin edellytyksin ohjelmakaudella 2014–2020 tiettyihin pitkäaikaisiin sitoumuksiin liittyviä menoja, kun kyseiset sitoumukset oli tehty tiettyjen sellaisten asetusten nojalla, joilla maaseudun kehittämistukea myönnettiin ennen asetuksen (EU) N:o 1305/2013 soveltamista. Kyseisten menojen olisi oltava edelleen tukikelpoisia niitä koskevan oikeudellisen sitoumuksen keston ajan samoin edellytyksin ohjelmavuosina 2021 ja 2022. Oikeudellisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi olisi myös täsmennettävä, että jos oikeudelliset sitoumukset on tehty sellaisten aiempien toimenpiteiden nojalla, jotka vastaavat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän alaisia asetuksen (EU) N:o 1305/2013 toimenpiteitä, oikeudellisiin sitoumuksiin olisi sovellettava kyseistä yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja niihin liittyvät maksut olisi suoritettava 1 päivän joulukuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1310/2013 (9) ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 807/2014 (10) mukaan maaseuturahastosta korvattiin edelleen tietyin edellytyksin ohjelmakaudella 2014–2020 tiettyihin pitkäaikaisiin sitoumuksiin liittyviä menoja, kun kyseiset sitoumukset oli tehty tiettyjen sellaisten asetusten nojalla, joilla maaseudun kehittämistukea myönnettiin ennen asetuksen (EU) N:o 1305/2013 soveltamista. Kyseisten menojen olisi oltava edelleen tukikelpoisia niitä koskevan oikeudellisen sitoumuksen keston ajan samoin edellytyksin ohjelmavuosina 2021 ja 2022. Oikeudellisen selkeyden ja oikeusvarmuuden vuoksi olisi myös täsmennettävä, että jos oikeudelliset sitoumukset on tehty sellaisten aiempien toimenpiteiden nojalla, jotka vastaavat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän alaisia asetuksen (EU) N:o 1305/2013 toimenpiteitä, oikeudellisiin sitoumuksiin olisi sovellettava kyseistä yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja niihin liittyvät maksut olisi suoritettava 1 päivän joulukuuta ja seuraavan kalenterivuoden 30 päivän kesäkuuta välisenä aikana.

| (10) | Maaseuturahastosta olisi voitava tukea sellaisen valmiuksien kehittämisen ja sellaisten valmistelutoimien kustannuksia, joilla tuetaan yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden suunnittelua ja tulevaa täytäntöönpanoa uuden oikeudellisen kehyksen nojalla. |
| --- | --- |

(10)

Maaseuturahastosta olisi voitava tukea sellaisen valmiuksien kehittämisen ja sellaisten valmistelutoimien kustannuksia, joilla tuetaan yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden suunnittelua ja tulevaa täytäntöönpanoa uuden oikeudellisen kehyksen nojalla.

| (11) | Jotkin jäsenvaltiot tekivät virheitä tukioikeuksien määrän tai arvon vahvistamisessa, kun tukioikeuksia myönnettiin tai määritettiin uudelleen vuonna 2015 sellaisten jäsenvaltioiden osalta, jotka säilyttivät olemassa olevat tukioikeudet asetuksen (EU) N:o 1307/2013 nojalla. Useat kyseisistä virheistä, vaikka ne koskisivat vain yhtä ainoaa viljelijää, vaikuttavat tukioikeuksien arvoon kaikkien viljelijöiden ja kaikkien vuosien osalta. Osa jäsenvaltioista teki virheitä myös vuoden 2015 jälkeen jakaessaan tukioikeuksia varannosta, esimerkiksi keskiarvon laskennassa. Tällaiseen säännösten noudattamatta jättämiseen sovelletaan yleensä rahoitusoikaisua, kunnes asianomainen jäsenvaltio toteuttaa korjaavat toimenpiteet. Kun otetaan huomioon ensimmäisestä jakokerrasta kulunut aika sekä jäsenvaltioiden pyrkimykset tukioikeuksien vahvistamiseksi ja, tarpeen tullen, oikaisemiseksi, tukioikeuksien määrää ja arvoa olisi pidettävä, myös oikeusvarmuuden vuoksi, laillisena ja sääntöjenmukaisena tietystä päivämäärästä alkaen. |
| --- | --- |

(11)

Jotkin jäsenvaltiot tekivät virheitä tukioikeuksien määrän tai arvon vahvistamisessa, kun tukioikeuksia myönnettiin tai määritettiin uudelleen vuonna 2015 sellaisten jäsenvaltioiden osalta, jotka säilyttivät olemassa olevat tukioikeudet asetuksen (EU) N:o 1307/2013 nojalla. Useat kyseisistä virheistä, vaikka ne koskisivat vain yhtä ainoaa viljelijää, vaikuttavat tukioikeuksien arvoon kaikkien viljelijöiden ja kaikkien vuosien osalta. Osa jäsenvaltioista teki virheitä myös vuoden 2015 jälkeen jakaessaan tukioikeuksia varannosta, esimerkiksi keskiarvon laskennassa. Tällaiseen säännösten noudattamatta jättämiseen sovelletaan yleensä rahoitusoikaisua, kunnes asianomainen jäsenvaltio toteuttaa korjaavat toimenpiteet. Kun otetaan huomioon ensimmäisestä jakokerrasta kulunut aika sekä jäsenvaltioiden pyrkimykset tukioikeuksien vahvistamiseksi ja, tarpeen tullen, oikaisemiseksi, tukioikeuksien määrää ja arvoa olisi pidettävä, myös oikeusvarmuuden vuoksi, laillisena ja sääntöjenmukaisena tietystä päivämäärästä alkaen.

| (12) | Jäsenvaltioille annettiin asetuksen (EU) N:o 1307/2013 24 artiklan 6 kohdan nojalla mahdollisuus soveltaa tukioikeuksien myöntämisessä vähennyskerrointa tukikelpoisiin hehtaareihin, jotka muodostuvat ilmasto-olosuhteiltaan vaikeilla alueilla sijaitsevasta pysyvästä nurmesta. Alppilaitumia hoidetaan usein yhteistyössä, joten alueet osoitetaan vuosittain, mikä aiheuttaa huomattavasti epävarmuutta asianomaisten jäsenvaltioiden viljelijöille. Kyseisen järjestelmän toteutus on osoittautunut erityisen monimutkaiseksi etenkin alueiden tarkan määrittelyn osalta. Koska tukioikeuksien arvo alueilla, joilla vähennyskerrointa ei sovelleta, vaihtelee nimettyjen alueiden tukioikeuksien summan mukaan, kyseinen epävarmuus vaikuttaa kaikkiin asianomaisten jäsenvaltioiden viljelijöihin. Jotta voidaan vakauttaa kyseisissä jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytössä oleva järjestelmä ja varmistaa oikeusvarmuus kaikille asianomaisten jäsenvaltioiden viljelijöille mahdollisimman pian, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava katsoa laillisiksi ja sääntöjenmukaisiksi kaikille viljelijöille ennen 1 päivää tammikuuta 2020 myönnettyjen kaikkien tukioikeuksien arvot ja lukumäärät. Kyseisten tukioikeuksien arvon olisi oltava kalenterivuoden 2019 arvo, joka oli voimassa 31 päivänä joulukuuta 2019, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yksittäisten tuensaajien käytettävissä olevia oikeussuojakeinoja. |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioille annettiin asetuksen (EU) N:o 1307/2013 24 artiklan 6 kohdan nojalla mahdollisuus soveltaa tukioikeuksien myöntämisessä vähennyskerrointa tukikelpoisiin hehtaareihin, jotka muodostuvat ilmasto-olosuhteiltaan vaikeilla alueilla sijaitsevasta pysyvästä nurmesta. Alppilaitumia hoidetaan usein yhteistyössä, joten alueet osoitetaan vuosittain, mikä aiheuttaa huomattavasti epävarmuutta asianomaisten jäsenvaltioiden viljelijöille. Kyseisen järjestelmän toteutus on osoittautunut erityisen monimutkaiseksi etenkin alueiden tarkan määrittelyn osalta. Koska tukioikeuksien arvo alueilla, joilla vähennyskerrointa ei sovelleta, vaihtelee nimettyjen alueiden tukioikeuksien summan mukaan, kyseinen epävarmuus vaikuttaa kaikkiin asianomaisten jäsenvaltioiden viljelijöihin. Jotta voidaan vakauttaa kyseisissä jäsenvaltioissa tällä hetkellä käytössä oleva järjestelmä ja varmistaa oikeusvarmuus kaikille asianomaisten jäsenvaltioiden viljelijöille mahdollisimman pian, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi voitava katsoa laillisiksi ja sääntöjenmukaisiksi kaikille viljelijöille ennen 1 päivää tammikuuta 2020 myönnettyjen kaikkien tukioikeuksien arvot ja lukumäärät. Kyseisten tukioikeuksien arvon olisi oltava kalenterivuoden 2019 arvo, joka oli voimassa 31 päivänä joulukuuta 2019, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yksittäisten tuensaajien käytettävissä olevia oikeussuojakeinoja.

| (13) | Tukioikeuksien vahvistaminen ei vapauta jäsenvaltioita maataloustukirahaston yhteiseen hallinnointiin liittyvästä vastuusta varmistaa unionin talousarvion suojaaminen sääntöjenvastaisilta menoilta. Näin ollen viljelijöille ennen 1 päivää tammikuuta 2021, tai poikkeuksellisesti ennen 1 päivää tammikuuta 2020, jaettujen tukioikeuksien vahvistaminen ei saisi rajoittaa komission toimivaltaa tehdä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 52 artiklassa tarkoitettuja päätöksiä, jotka koskevat minkä tahansa kalenterivuoden osalta aina kalenterivuoteen 2020 saakka, kyseinen vuosi mukaan lukien, tai poikkeuksellisesti kalenterivuoteen 2019 saakka, kyseinen vuosi mukaan lukien, suoritettuja maksuja, jotka ovat sääntöjenvastaisia kyseisten tukioikeuksien määrässä tai arvossa olevien virheiden vuoksi. |
| --- | --- |

(13)

Tukioikeuksien vahvistaminen ei vapauta jäsenvaltioita maataloustukirahaston yhteiseen hallinnointiin liittyvästä vastuusta varmistaa unionin talousarvion suojaaminen sääntöjenvastaisilta menoilta. Näin ollen viljelijöille ennen 1 päivää tammikuuta 2021, tai poikkeuksellisesti ennen 1 päivää tammikuuta 2020, jaettujen tukioikeuksien vahvistaminen ei saisi rajoittaa komission toimivaltaa tehdä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 52 artiklassa tarkoitettuja päätöksiä, jotka koskevat minkä tahansa kalenterivuoden osalta aina kalenterivuoteen 2020 saakka, kyseinen vuosi mukaan lukien, tai poikkeuksellisesti kalenterivuoteen 2019 saakka, kyseinen vuosi mukaan lukien, suoritettuja maksuja, jotka ovat sääntöjenvastaisia kyseisten tukioikeuksien määrässä tai arvossa olevien virheiden vuoksi.

| (14) | Koska YMP:n uutta oikeudellista kehystä ei ole vielä hyväksytty, olisi selvennettävä, että olisi vahvistettava siirtymäjärjestelyjä, joilla säännellään siirtymistä nykyisistä monivuotiselta perustalta myönnettävistä tukijärjestelmistä uuteen oikeudelliseen kehykseen. |
| --- | --- |

(14)

Koska YMP:n uutta oikeudellista kehystä ei ole vielä hyväksytty, olisi selvennettävä, että olisi vahvistettava siirtymäjärjestelyjä, joilla säännellään siirtymistä nykyisistä monivuotiselta perustalta myönnettävistä tukijärjestelmistä uuteen oikeudelliseen kehykseen.

| (15) | Jotta rajoitettaisiin sitoumusten huomattavaa siirtämistä nykyiseltä maaseudun kehittämisen ohjelmakaudelta YMP:n strategiasuunnitelmiin, uusien monivuotisten, maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksiin, luonnonmukaiseen maatalouteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten kesto olisi pääsääntöisesti rajattava enintään kolmeen vuoteen. Vuodesta 2022 nykyisiä sitoumuksia saisi jatkaa vain yhdellä vuodella. |
| --- | --- |

(15)

Jotta rajoitettaisiin sitoumusten huomattavaa siirtämistä nykyiseltä maaseudun kehittämisen ohjelmakaudelta YMP:n strategiasuunnitelmiin, uusien monivuotisten, maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksiin, luonnonmukaiseen maatalouteen ja eläinten hyvinvointiin liittyvien sitoumusten kesto olisi pääsääntöisesti rajattava enintään kolmeen vuoteen. Vuodesta 2022 nykyisiä sitoumuksia saisi jatkaa vain yhdellä vuodella.

| (16) | Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 31 artiklan 5 kohdassa säädetään siirtymäjärjestelyistä, joilla helpotetaan tukien vaiheittaista poistamista alueilla, joita ei uusia aluemäärittelyperusteita sovellettaessa enää katsottaisi alueiksi, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita. Tällaisia tukia oli määrä maksaa vuoteen 2020 saakka ja enintään neljän vuoden ajan. Tällaisten alueiden uuden määrittelyn alkuperäistä määräaikaa jatkettiin vuoteen 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2393 (11). Sellaisten jäsenvaltioiden, jotka vahvistivat aluemäärittelyn vuosina 2018 ja 2019, viljelijöiden tukien vaiheittaiseen poistamiseen ei voitu käyttää koko neljän vuoden ajanjaksoa. Jotta tukien vaiheittaista poistamista voitaisiin jatkaa, jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa sallittava maksaa tukia vuosina 2021 ja 2022. Jotta voidaan varmistaa riittävät hehtaarikohtaiset tuet, tukien tasoksi vuosille 2021 ja 2022 olisi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 31 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistettava 25 euroa hehtaaria kohden. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 31 artiklan 5 kohdassa säädetään siirtymäjärjestelyistä, joilla helpotetaan tukien vaiheittaista poistamista alueilla, joita ei uusia aluemäärittelyperusteita sovellettaessa enää katsottaisi alueiksi, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita. Tällaisia tukia oli määrä maksaa vuoteen 2020 saakka ja enintään neljän vuoden ajan. Tällaisten alueiden uuden määrittelyn alkuperäistä määräaikaa jatkettiin vuoteen 2019 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2393 (11). Sellaisten jäsenvaltioiden, jotka vahvistivat aluemäärittelyn vuosina 2018 ja 2019, viljelijöiden tukien vaiheittaiseen poistamiseen ei voitu käyttää koko neljän vuoden ajanjaksoa. Jotta tukien vaiheittaista poistamista voitaisiin jatkaa, jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa sallittava maksaa tukia vuosina 2021 ja 2022. Jotta voidaan varmistaa riittävät hehtaarikohtaiset tuet, tukien tasoksi vuosille 2021 ja 2022 olisi asetuksen (EU) N:o 1305/2013 31 artiklan 5 kohdan mukaisesti vahvistettava 25 euroa hehtaaria kohden.

| (17) | Viljelijöihin kohdistuu aiempaa enemmän taloudellisia ja ympäristöllisiä riskejä ilmastonmuutoksen ja hintojen lisääntyneen epävakauden vuoksi, joten asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 säädetään riskinhallintatoimenpiteestä, joka auttaa viljelijöitä käsittelemään kyseisiä riskejä. Kyseinen toimenpide sisältää taloudellisen tuen keskinäisille rahastoille ja tulojen vakauttamisvälineen. Tuen myöntämiselle kyseisen toimenpiteen nojalla säädettiin erityisedellytyksiä, jotta voitiin varmistaa, että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti koko unionissa, kilpailu ei vääristy ja unionin kansainvälisiä sitoumuksia noudatetaan. Jotta voidaan edelleen edistää kyseisen toimenpiteen soveltamista kaikkien alojen viljelijöihin, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus alentaa kuhunkin välineeseen sovellettavaa 30 prosentin kynnysarvoa, jonka perusteella viljelijöille voidaan maksaa korvausta tuotannon tai tulojen laskun perusteella, ei kuitenkaan alemmaksi kuin 20 prosenttiin. |
| --- | --- |

(17)

Viljelijöihin kohdistuu aiempaa enemmän taloudellisia ja ympäristöllisiä riskejä ilmastonmuutoksen ja hintojen lisääntyneen epävakauden vuoksi, joten asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 säädetään riskinhallintatoimenpiteestä, joka auttaa viljelijöitä käsittelemään kyseisiä riskejä. Kyseinen toimenpide sisältää taloudellisen tuen keskinäisille rahastoille ja tulojen vakauttamisvälineen. Tuen myöntämiselle kyseisen toimenpiteen nojalla säädettiin erityisedellytyksiä, jotta voitiin varmistaa, että viljelijöitä kohdellaan yhdenvertaisesti koko unionissa, kilpailu ei vääristy ja unionin kansainvälisiä sitoumuksia noudatetaan. Jotta voidaan edelleen edistää kyseisen toimenpiteen soveltamista kaikkien alojen viljelijöihin, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus alentaa kuhunkin välineeseen sovellettavaa 30 prosentin kynnysarvoa, jonka perusteella viljelijöille voidaan maksaa korvausta tuotannon tai tulojen laskun perusteella, ei kuitenkaan alemmaksi kuin 20 prosenttiin.

| (18) | Covid-19:n leviäminen on vaikuttanut viljelijöihin ja maaseutuyrityksiin ennennäkemättömällä tavalla. Jäsenvaltioissa käyttöön otetut laajat liikkumista koskevat rajoitukset sekä kauppojen, torien, ravintoloiden ja muiden majoitus- ja ravitsemusliikkeiden pakollinen sulkeminen ovat aiheuttaneet taloudellisia häiriöitä maatalousalalle ja maaseutuyhteisöille ja johtaneet viljelijöiden ja maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla toimivien pienyritysten likviditeetti- ja kassavirtaongelmiin. Jotta voidaan vastata covid-19:n leviämisestä johtuvaan kriisiin, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 39 b artiklassa tarkoitetun toimenpiteen kestoa maataloustoiminnan ja maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla toimivien pienyritysten jatkuvuuden vaarantaviin likviditeettiongelmiin vastaamiseksi olisi jatkettava. Kyseinen toimenpide olisi rahoitettava enintään kahdella prosentilla maaseuturahaston varoista, jotka on myönnetty jäsenvaltioille ohjelmakaudella 2014–2020. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19:n leviäminen on vaikuttanut viljelijöihin ja maaseutuyrityksiin ennennäkemättömällä tavalla. Jäsenvaltioissa käyttöön otetut laajat liikkumista koskevat rajoitukset sekä kauppojen, torien, ravintoloiden ja muiden majoitus- ja ravitsemusliikkeiden pakollinen sulkeminen ovat aiheuttaneet taloudellisia häiriöitä maatalousalalle ja maaseutuyhteisöille ja johtaneet viljelijöiden ja maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla toimivien pienyritysten likviditeetti- ja kassavirtaongelmiin. Jotta voidaan vastata covid-19:n leviämisestä johtuvaan kriisiin, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 39 b artiklassa tarkoitetun toimenpiteen kestoa maataloustoiminnan ja maataloustuotteiden jalostuksen, kaupan pitämisen tai kehittämisen aloilla toimivien pienyritysten jatkuvuuden vaarantaviin likviditeettiongelmiin vastaamiseksi olisi jatkettava. Kyseinen toimenpide olisi rahoitettava enintään kahdella prosentilla maaseuturahaston varoista, jotka on myönnetty jäsenvaltioille ohjelmakaudella 2014–2020.

| (19) | Jotta voidaan välttää tilanne, jossa yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen osoitettuja varoja jäisi käyttämättä ohjelmavuosina 2021 ja 2022, jäsenvaltioiden, jotka käyttävät mahdollisuutta siirtää määriä suorista tuista maaseudun kehittämiseen, olisi voitava soveltaa yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen varattavaa viiden prosentin, ja Kroatian osalta 2,5 prosentin, vähimmäisosuutta pelkästään siihen maaseudun kehittämiseen varattuun maaseuturahaston osuuteen, jota on pidennetty 31 päivään joulukuuta 2022, laskettuna ennen määrien siirtämistä suorista tuista. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voidaan välttää tilanne, jossa yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen osoitettuja varoja jäisi käyttämättä ohjelmavuosina 2021 ja 2022, jäsenvaltioiden, jotka käyttävät mahdollisuutta siirtää määriä suorista tuista maaseudun kehittämiseen, olisi voitava soveltaa yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen varattavaa viiden prosentin, ja Kroatian osalta 2,5 prosentin, vähimmäisosuutta pelkästään siihen maaseudun kehittämiseen varattuun maaseuturahaston osuuteen, jota on pidennetty 31 päivään joulukuuta 2022, laskettuna ennen määrien siirtämistä suorista tuista.

| (20) | Euroopan unionin elpymisvälineen, jäljempänä ’elpymisväline’, perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (12), jäljempänä ’elpymisvälinettä koskeva asetus’, mukaisesti vuosille 2021 ja 2022 olisi asetettava saataville lisävaroja, jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin vaikutuksiin ja sen seurauksiin unionin maatalousalalla ja maaseutualueilla. |
| --- | --- |

(20)

Euroopan unionin elpymisvälineen, jäljempänä ’elpymisväline’, perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (12), jäljempänä ’elpymisvälinettä koskeva asetus’, mukaisesti vuosille 2021 ja 2022 olisi asetettava saataville lisävaroja, jotta voidaan puuttua covid-19-kriisin vaikutuksiin ja sen seurauksiin unionin maatalousalalla ja maaseutualueilla.

| (21) | Koska covid-19-kriisin vuoksi unionin maatalousalalla ja maaseutualueilla on edessään ennennäkemättömiä haasteita, elpymisvälineen tarjoamia lisävaroja olisi käytettävä sellaisten asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisten toimenpiteiden rahoittamiseen, joilla tasoitetaan tietä muutosjoustavalle, kestävälle ja digitaaliselle talouden elpymiselle unionin ympäristö- ja ilmastositoumuksia noudattavien tavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyjen uusien tavoitetasojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Koska covid-19-kriisin vuoksi unionin maatalousalalla ja maaseutualueilla on edessään ennennäkemättömiä haasteita, elpymisvälineen tarjoamia lisävaroja olisi käytettävä sellaisten asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisten toimenpiteiden rahoittamiseen, joilla tasoitetaan tietä muutosjoustavalle, kestävälle ja digitaaliselle talouden elpymiselle unionin ympäristö- ja ilmastositoumuksia noudattavien tavoitteiden sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa esitettyjen uusien tavoitetasojen mukaisesti.

| (22) | Jäsenvaltioiden ei näin ollen tulisi heikentää nykyisten maaseudun kehittämisohjelmiensa ympäristötavoitteiden tasoa. Niiden olisi varmistettava lisävaroille sama kokonaisosuus kuin osuus, jonka ne ovat maaseudun kehittämisohjelmissaan varanneet maaseuturahaston rahoitusosuuden puitteissa ympäristöä ja ilmastoa erityisesti hyödyttäville toimenpiteille, jäljempänä ’heikentämiskiellon periaate’. Lisäksi vähintään 37 prosenttia elpymisvälineen tarjoamista lisävaroista olisi osoitettava ympäristöä ja ilmastoa erityisesti hyödyttäville toimenpiteille sekä eläinten hyvinvoinnille ja Leaderiin. Lisäksi vähintään 55 prosenttia kyseisistä lisävaroista olisi osoitettava toimenpiteille, joilla edistetään maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, nimittäin investointeihin fyysiseen omaisuuteen, tila- ja yritystoiminnan kehittämiseen, peruspalvelujen tukemiseen ja kylien kunnostukseen maaseutualueilla sekä yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(22)

Jäsenvaltioiden ei näin ollen tulisi heikentää nykyisten maaseudun kehittämisohjelmiensa ympäristötavoitteiden tasoa. Niiden olisi varmistettava lisävaroille sama kokonaisosuus kuin osuus, jonka ne ovat maaseudun kehittämisohjelmissaan varanneet maaseuturahaston rahoitusosuuden puitteissa ympäristöä ja ilmastoa erityisesti hyödyttäville toimenpiteille, jäljempänä ’heikentämiskiellon periaate’. Lisäksi vähintään 37 prosenttia elpymisvälineen tarjoamista lisävaroista olisi osoitettava ympäristöä ja ilmastoa erityisesti hyödyttäville toimenpiteille sekä eläinten hyvinvoinnille ja Leaderiin. Lisäksi vähintään 55 prosenttia kyseisistä lisävaroista olisi osoitettava toimenpiteille, joilla edistetään maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, nimittäin investointeihin fyysiseen omaisuuteen, tila- ja yritystoiminnan kehittämiseen, peruspalvelujen tukemiseen ja kylien kunnostukseen maaseutualueilla sekä yhteistyöhön.

| (23) | Jos jäsenvaltiot eivät muutoin pysty noudattamaan heikentämiskiellon periaatetta, niillä olisi oltava mahdollisuus poiketa velvoitteesta osoittaa vähintään 55 prosenttia elpymisvälineestä peräisin olevista lisävaroista toimenpiteisiin, joilla edistetään maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista kehittämistä, ja mieluiten tuettava ympäristöä ja ilmastoa erityisesti hyödyttäviä toimenpiteitä. Jotta jäsenvaltioille kuitenkin annettaisiin riittävästi joustovaraa, niillä olisi myös oltava mahdollisuus poiketa heikentämiskiellon periaatteesta kyseisten lisävarojen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen kyseisen 55 prosentin velvoitteen noudattamiseksi. |
| --- | --- |

(23)

Jos jäsenvaltiot eivät muutoin pysty noudattamaan heikentämiskiellon periaatetta, niillä olisi oltava mahdollisuus poiketa velvoitteesta osoittaa vähintään 55 prosenttia elpymisvälineestä peräisin olevista lisävaroista toimenpiteisiin, joilla edistetään maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista kehittämistä, ja mieluiten tuettava ympäristöä ja ilmastoa erityisesti hyödyttäviä toimenpiteitä. Jotta jäsenvaltioille kuitenkin annettaisiin riittävästi joustovaraa, niillä olisi myös oltava mahdollisuus poiketa heikentämiskiellon periaatteesta kyseisten lisävarojen osalta siinä määrin kuin se on tarpeen kyseisen 55 prosentin velvoitteen noudattamiseksi.

| (24) | Elpymisvälineestä peräisin oleviin lisävaroihin sovelletaan erityisehtoja. Kyseiset lisävarat olisi sen vuoksi ohjelmoitava ja niitä olisi seurattava erillään maaseudun kehittämiseen myönnettävästä unionin tuesta soveltaen pääsääntöisesti asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 asetettuja sääntöjä. Sen vuoksi kyseiset lisävarat olisi pantava täytäntöön asetuksella (EU) N:o 1305/2013, ja niitä olisi pidettävä kyseisen asetuksen puitteissa määrinä, joilla rahoitetaan toimia maaseuturahaston puitteissa. Olisi siis sovellettava asetuksessa (EU) N:o 1305/2013, mukaan lukien maaseudun kehittämisohjelmien muuttamista koskevat säännöt, asetuksessa (EU) N:o 1306/2013, mukaan lukien maksusitoumusten vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskevat säännöt, ja asetuksessa (EU) N:o 1307/2013 vahvistettuja sääntöjä, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä. |
| --- | --- |

(24)

Elpymisvälineestä peräisin oleviin lisävaroihin sovelletaan erityisehtoja. Kyseiset lisävarat olisi sen vuoksi ohjelmoitava ja niitä olisi seurattava erillään maaseudun kehittämiseen myönnettävästä unionin tuesta soveltaen pääsääntöisesti asetuksessa (EU) N:o 1305/2013 asetettuja sääntöjä. Sen vuoksi kyseiset lisävarat olisi pantava täytäntöön asetuksella (EU) N:o 1305/2013, ja niitä olisi pidettävä kyseisen asetuksen puitteissa määrinä, joilla rahoitetaan toimia maaseuturahaston puitteissa. Olisi siis sovellettava asetuksessa (EU) N:o 1305/2013, mukaan lukien maaseudun kehittämisohjelmien muuttamista koskevat säännöt, asetuksessa (EU) N:o 1306/2013, mukaan lukien maksusitoumusten vapauttamista ilman eri toimenpiteitä koskevat säännöt, ja asetuksessa (EU) N:o 1307/2013 vahvistettuja sääntöjä, jollei tässä asetuksessa toisin säädetä.

| (25) | Elpymisvälineen tarjoamien lisävarojen riittävän vipuvaikutuksen varmistamiseksi olisi vahvistettava erityinen enimmäismääräinen unionin yhteisrahoitusosuus ja korotettu tukiosuus investoinneille, jotka edistävät muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä, sekä tuki nuorille viljelijöille. |
| --- | --- |

(25)

Elpymisvälineen tarjoamien lisävarojen riittävän vipuvaikutuksen varmistamiseksi olisi vahvistettava erityinen enimmäismääräinen unionin yhteisrahoitusosuus ja korotettu tukiosuus investoinneille, jotka edistävät muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä, sekä tuki nuorille viljelijöille.

| (26) | Jatkuvuuden varmistamiseksi siirtymäkaudella maatalousalan kriisivaraus olisi säilytettävä vuosille 2021 ja 2022. Kyseiseen kriisivaraukseen olisi sisällytettävä asiaankuuluva varauksen määrä vuosille 2021 ja 2022. |
| --- | --- |

(26)

Jatkuvuuden varmistamiseksi siirtymäkaudella maatalousalan kriisivaraus olisi säilytettävä vuosille 2021 ja 2022. Kyseiseen kriisivaraukseen olisi sisällytettävä asiaankuuluva varauksen määrä vuosille 2021 ja 2022.

| (27) | Maaseuturahastosta maksettavia ennakkomaksuja koskevien järjestelyjen osalta olisi tehtävä selväksi, että maaseuturahastosta tuettavien ohjelmien jatkaminen tämän asetuksen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2022 tai elpymisvälinettä koskevan asetuksen perusteella saataville asetettavat lisävarat ei saisi johtaa asianomaisiin ohjelmiin myönnettäviin uusiin ennakkomaksuihin. |
| --- | --- |

(27)

Maaseuturahastosta maksettavia ennakkomaksuja koskevien järjestelyjen osalta olisi tehtävä selväksi, että maaseuturahastosta tuettavien ohjelmien jatkaminen tämän asetuksen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 2022 tai elpymisvälinettä koskevan asetuksen perusteella saataville asetettavat lisävarat ei saisi johtaa asianomaisiin ohjelmiin myönnettäviin uusiin ennakkomaksuihin.

| (28) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 11 artiklassa säädetään nykyisin ainoastaan jäsenvaltioiden velvoitteesta ilmoittaa kyseisen artiklan mukaisesti tekemänsä päätökset, jotka koskevat viljelijälle tietylle kalenterivuodelle myönnettävien suorien tukien määrän alentamista 150 000 euroa ylittävän määrän osalta, ja alentamisesta johtuva arvioitu tulo vuosien 2015–2020 osalta. Sen varmistamiseksi, että nykyisen järjestelmän soveltamista jatketaan, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava myös kyseisen artiklan mukaisesti tekemänsä päätökset ja alentamisesta johtuva arvioitu tulo kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta. |
| --- | --- |

(28)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 11 artiklassa säädetään nykyisin ainoastaan jäsenvaltioiden velvoitteesta ilmoittaa kyseisen artiklan mukaisesti tekemänsä päätökset, jotka koskevat viljelijälle tietylle kalenterivuodelle myönnettävien suorien tukien määrän alentamista 150 000 euroa ylittävän määrän osalta, ja alentamisesta johtuva arvioitu tulo vuosien 2015–2020 osalta. Sen varmistamiseksi, että nykyisen järjestelmän soveltamista jatketaan, jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava myös kyseisen artiklan mukaisesti tekemänsä päätökset ja alentamisesta johtuva arvioitu tulo kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta.

| (29) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat siirtää varoja suorien tukien ja maaseudun kehittämisen välillä kalenterivuosina 2014–2020. Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat noudattaa omaa strategiaansa, pilarien välisen joustomahdollisuuden olisi oltava käytettävissä myös kalenterivuodelle 2021 (varainhoitovuosi 2022) ja kalenterivuodelle 2022 (varainhoitovuosi 2023). |
| --- | --- |

(29)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat siirtää varoja suorien tukien ja maaseudun kehittämisen välillä kalenterivuosina 2014–2020. Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat noudattaa omaa strategiaansa, pilarien välisen joustomahdollisuuden olisi oltava käytettävissä myös kalenterivuodelle 2021 (varainhoitovuosi 2022) ja kalenterivuodelle 2022 (varainhoitovuosi 2023).

| (30) | Jotta komissio voi vahvistaa talousarviomäärärahojen enimmäismäärät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 22 artiklan 1 kohdan, 36 artiklan 4 kohdan, 42 artiklan 2 kohdan, 49 artiklan 2 kohdan, 51 artiklan 4 kohdan ja 53 artiklan 7 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden on tarpeen ilmoittaa määrärahoja koskevat järjestelmäkohtaiset päätöksensä kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021. |
| --- | --- |

(30)

Jotta komissio voi vahvistaa talousarviomäärärahojen enimmäismäärät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 22 artiklan 1 kohdan, 36 artiklan 4 kohdan, 42 artiklan 2 kohdan, 49 artiklan 2 kohdan, 51 artiklan 4 kohdan ja 53 artiklan 7 kohdan mukaisesti, jäsenvaltioiden on tarpeen ilmoittaa määrärahoja koskevat järjestelmäkohtaiset päätöksensä kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.

| (31) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 22 artiklan 5 kohdassa säädetään tukioikeuksien arvon lineaarisesta mukautuksesta, jos perustukijärjestelmän enimmäismäärä on eri kuin edellisvuonna tietyn päätöksen johdosta, jonka jäsenvaltio on tehnyt ja joka vaikuttaa perustukijärjestelmän enimmäismäärään. Mainitun asetuksen kansallisia enimmäismääriä koskevan liitteen II soveltamisen jatkaminen kalenterivuoden 2020 jälkeen ja kyseisen päivämäärän jälkeiset mahdolliset vuotuiset muutokset voivat vaikuttaa perustukijärjestelmän enimmäismäärään. Sen vuoksi on aiheellista säätää lineaarisesta mukautuksesta, jolla mukaudutaan kyseisen asetuksen liitteen II soveltamisen jatkamiseen tai kyseisen liitteen muutoksiin siirtymäkauden aikana, jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa velvoitetta, jonka mukaan tukioikeuksien ja varannon arvon summan on oltava sama kuin kyseisen asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa vahvistettu perustukijärjestelmän enimmäismäärä. Jotta jäsenvaltioille tarjottaisiin enemmän joustavuutta, vaikuttaa lisäksi aiheelliselta sallia niiden mukauttaa tukioikeuksien tai varannon arvoa, mahdollisesti erisuuruisina mukautusasteina. |
| --- | --- |

(31)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 22 artiklan 5 kohdassa säädetään tukioikeuksien arvon lineaarisesta mukautuksesta, jos perustukijärjestelmän enimmäismäärä on eri kuin edellisvuonna tietyn päätöksen johdosta, jonka jäsenvaltio on tehnyt ja joka vaikuttaa perustukijärjestelmän enimmäismäärään. Mainitun asetuksen kansallisia enimmäismääriä koskevan liitteen II soveltamisen jatkaminen kalenterivuoden 2020 jälkeen ja kyseisen päivämäärän jälkeiset mahdolliset vuotuiset muutokset voivat vaikuttaa perustukijärjestelmän enimmäismäärään. Sen vuoksi on aiheellista säätää lineaarisesta mukautuksesta, jolla mukaudutaan kyseisen asetuksen liitteen II soveltamisen jatkamiseen tai kyseisen liitteen muutoksiin siirtymäkauden aikana, jotta jäsenvaltiot voivat noudattaa velvoitetta, jonka mukaan tukioikeuksien ja varannon arvon summan on oltava sama kuin kyseisen asetuksen 22 artiklan 4 kohdassa vahvistettu perustukijärjestelmän enimmäismäärä. Jotta jäsenvaltioille tarjottaisiin enemmän joustavuutta, vaikuttaa lisäksi aiheelliselta sallia niiden mukauttaa tukioikeuksien tai varannon arvoa, mahdollisesti erisuuruisina mukautusasteina.

| (32) | Jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2014 nykyisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti kalenterivuoteen 2020 asti ulottuvista päätöksistään perustukijärjestelmän vuotuisen kansallisen enimmäismäärän jakamisesta alueiden kesken sekä mahdollisista vuotuisista asteittaisista muutoksista asetuksen (EU) N:o 1307/2013 kattamalla ajanjaksolla. Jäsenvaltioiden on tarpeen ilmoittaa näistä päätöksistä myös kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta. |
| --- | --- |

(32)

Jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2014 nykyisen oikeudellisen kehyksen mukaisesti kalenterivuoteen 2020 asti ulottuvista päätöksistään perustukijärjestelmän vuotuisen kansallisen enimmäismäärän jakamisesta alueiden kesken sekä mahdollisista vuotuisista asteittaisista muutoksista asetuksen (EU) N:o 1307/2013 kattamalla ajanjaksolla. Jäsenvaltioiden on tarpeen ilmoittaa näistä päätöksistä myös kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta.

| (33) | Sisäinen yhdenmukaistamismekanismi on keskeinen menettely suorien tulotukien jakamiseksi tasapuolisemmin viljelijöiden kesken. Vanhoihin, aiempiin viitemääriin perustuvia huomattavia yksittäisiä eroja on yhä vaikeampi perustella. Asetuksessa (EU) N:o 1307/2013 sisäisen yhdenmukaistamisen perusmalli tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot soveltavat kaikkia tukioikeuksia koskevaa yhtenäistä kiinteää prosenttiosuutta kansallisella tai alueellisella tasolla vuodesta 2015 alkaen. Jotta siirtyminen yhtenäiseen arvoon olisi varmasti sujuvaa, vahvistettiin kuitenkin poikkeus, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat eriyttää tukioikeuksien arvot osittaisen yhdenmukaistamisen, niin kutsutun tunnelimallin, avulla vuosina 2015–2019. Jotkin jäsenvaltiot hyödynsivät kyseistä poikkeusta. Jotta jatketaan prosessia kohti suorien tukien yhä oikeudenmukaisempaa jakautumista, jäsenvaltioiden olisi voitava jatkaa yhdenmukaistamista kohti kansallista tai alueellista keskiarvoa vuoden 2019 jälkeen sen sijaan, että ne ottaisivat käyttöön yhtenäisen kiinteän prosenttiosuuden tai säilyttäisivät tukioikeuksien arvot vuoden 2019 tasoilla. Kyseistä jäsenvaltioiden mahdollisuutta olisi näin ollen sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle vuosittain seuraavaa vuotta koskevasta päätöksestään. |
| --- | --- |

(33)

Sisäinen yhdenmukaistamismekanismi on keskeinen menettely suorien tulotukien jakamiseksi tasapuolisemmin viljelijöiden kesken. Vanhoihin, aiempiin viitemääriin perustuvia huomattavia yksittäisiä eroja on yhä vaikeampi perustella. Asetuksessa (EU) N:o 1307/2013 sisäisen yhdenmukaistamisen perusmalli tarkoittaa sitä, että jäsenvaltiot soveltavat kaikkia tukioikeuksia koskevaa yhtenäistä kiinteää prosenttiosuutta kansallisella tai alueellisella tasolla vuodesta 2015 alkaen. Jotta siirtyminen yhtenäiseen arvoon olisi varmasti sujuvaa, vahvistettiin kuitenkin poikkeus, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat eriyttää tukioikeuksien arvot osittaisen yhdenmukaistamisen, niin kutsutun tunnelimallin, avulla vuosina 2015–2019. Jotkin jäsenvaltiot hyödynsivät kyseistä poikkeusta. Jotta jatketaan prosessia kohti suorien tukien yhä oikeudenmukaisempaa jakautumista, jäsenvaltioiden olisi voitava jatkaa yhdenmukaistamista kohti kansallista tai alueellista keskiarvoa vuoden 2019 jälkeen sen sijaan, että ne ottaisivat käyttöön yhtenäisen kiinteän prosenttiosuuden tai säilyttäisivät tukioikeuksien arvot vuoden 2019 tasoilla. Kyseistä jäsenvaltioiden mahdollisuutta olisi näin ollen sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle vuosittain seuraavaa vuotta koskevasta päätöksestään.

| (34) | Tällä asetuksella muutettavia asetuksen (EU) N:o 1307/2013 säännöksiä, jotka koskevat kaikkien tukioikeuksien mukauttamista, olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2020, jotta selvennetään, että jäsenvaltioiden oli mahdollista yhdenmukaistaa vuoden 2019 jälkeen. |
| --- | --- |

(34)

Tällä asetuksella muutettavia asetuksen (EU) N:o 1307/2013 säännöksiä, jotka koskevat kaikkien tukioikeuksien mukauttamista, olisi sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2020, jotta selvennetään, että jäsenvaltioiden oli mahdollista yhdenmukaistaa vuoden 2019 jälkeen.

| (35) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 30 artiklassa säädetään, että varannosta jaettavien tukioikeuksien arvoa muutetaan asteittain vuosittain, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisen asetuksen liitteessä II vahvistetun kansallisen enimmäismäärän vuotuiset muutokset varannon monivuotisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti. Kyseisiä sääntöjä olisi mukautettava siten, että otetaan huomioon, että on mahdollista muuttaa sekä kaikkien jaettujen tukioikeuksien arvoa että varannon arvoa, jotta mukauduttaisiin kyseisen asetuksen liitteessä II esitetyn määrän muuttumiseen kahden vuoden välillä. Jäsenvaltioissa, joissa päätetään jatkaa sisäistä yhdenmukaistamista, kyseinen sisäinen yhdenmukaistaminen toteutetaan vuotuiselta perustalta. Kalenterivuosien 2020, 2021 ja 2022 osalta jakovuonna on tarpeen määrittää ainoastaan kuluvan vuoden tukioikeuksien arvo. Varannosta tiettynä vuonna jaettavien tukioikeuksien yksikköarvo olisi laskettava sen jälkeen, kun varantoa on mahdollisesti mukautettu kyseisen asetuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Varannosta jaettavien tukioikeuksien arvoa olisi kunakin seuraavana vuonna mukautettava kyseisen asetuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(35)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 30 artiklassa säädetään, että varannosta jaettavien tukioikeuksien arvoa muutetaan asteittain vuosittain, jotta voidaan ottaa huomioon kyseisen asetuksen liitteessä II vahvistetun kansallisen enimmäismäärän vuotuiset muutokset varannon monivuotisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti. Kyseisiä sääntöjä olisi mukautettava siten, että otetaan huomioon, että on mahdollista muuttaa sekä kaikkien jaettujen tukioikeuksien arvoa että varannon arvoa, jotta mukauduttaisiin kyseisen asetuksen liitteessä II esitetyn määrän muuttumiseen kahden vuoden välillä. Jäsenvaltioissa, joissa päätetään jatkaa sisäistä yhdenmukaistamista, kyseinen sisäinen yhdenmukaistaminen toteutetaan vuotuiselta perustalta. Kalenterivuosien 2020, 2021 ja 2022 osalta jakovuonna on tarpeen määrittää ainoastaan kuluvan vuoden tukioikeuksien arvo. Varannosta tiettynä vuonna jaettavien tukioikeuksien yksikköarvo olisi laskettava sen jälkeen, kun varantoa on mahdollisesti mukautettu kyseisen asetuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Varannosta jaettavien tukioikeuksien arvoa olisi kunakin seuraavana vuonna mukautettava kyseisen asetuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (36) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 36 artiklassa säädetään yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamisesta 31 päivään joulukuuta 2020. On asianmukaista sallia yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamisen jatkaminen vuosina 2021 ja 2022. |
| --- | --- |

(36)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 36 artiklassa säädetään yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamisesta 31 päivään joulukuuta 2020. On asianmukaista sallia yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamisen jatkaminen vuosina 2021 ja 2022.

| (37) | Koska tällä asetuksella säädetty asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteen II muutos tulee voimaan liian myöhään, jotta jäsenvaltiot voisivat vuonna 2020 noudattaa tiettyjen ilmoitusvelvollisuuksien osalta alkuperäistä määräaikaa, on tarpeen lykätä jäsenvaltioiden määräaikaa tehdä päätös uudelleenjakotuen käyttöönotosta ensimmäistä kertaa vuodesta 2021 tai 2022 alkaen sekä ilmoittamista kyseisestä päätöksestä komissiolle. On asianmukaista asettaa kyseiseksi määräajaksi sama ajankohta kuin pilareiden välistä joustavuutta koskevien päätösten määräaika. |
| --- | --- |

(37)

Koska tällä asetuksella säädetty asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteen II muutos tulee voimaan liian myöhään, jotta jäsenvaltiot voisivat vuonna 2020 noudattaa tiettyjen ilmoitusvelvollisuuksien osalta alkuperäistä määräaikaa, on tarpeen lykätä jäsenvaltioiden määräaikaa tehdä päätös uudelleenjakotuen käyttöönotosta ensimmäistä kertaa vuodesta 2021 tai 2022 alkaen sekä ilmoittamista kyseisestä päätöksestä komissiolle. On asianmukaista asettaa kyseiseksi määräajaksi sama ajankohta kuin pilareiden välistä joustavuutta koskevien päätösten määräaika.

| (38) | Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavat jäsenvaltiot voivat asetuksen (EU) N:o 1307/2013 37 artiklan nojalla päättää myöntää siirtymäkauden kansallista tukea kaudella 2015–2020, jotta tuet eivät vähenisi yhtäkkisesti ja huomattavasti aloilla, joilla siirtymäkauden kansallista tukea myönnettiin vuoteen 2014. Sen varmistamiseksi, että tällaisella tuella voidaan siirtymäkauden aikanakin antaa viljelijöille tulotukea kyseisillä erityisaloilla, olisi säädettävä kyseisen tuen jatkamisesta samoin edellytyksin ja rajoituksin kuin kaudella 2015–2020. |
| --- | --- |

(38)

Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavat jäsenvaltiot voivat asetuksen (EU) N:o 1307/2013 37 artiklan nojalla päättää myöntää siirtymäkauden kansallista tukea kaudella 2015–2020, jotta tuet eivät vähenisi yhtäkkisesti ja huomattavasti aloilla, joilla siirtymäkauden kansallista tukea myönnettiin vuoteen 2014. Sen varmistamiseksi, että tällaisella tuella voidaan siirtymäkauden aikanakin antaa viljelijöille tulotukea kyseisillä erityisaloilla, olisi säädettävä kyseisen tuen jatkamisesta samoin edellytyksin ja rajoituksin kuin kaudella 2015–2020.

| (39) | Oikeusvarmuuden vuoksi olisi selvennettävä, että asetuksen (EU) N:o 1307/2013 41 ja 42 artiklassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus tarkistaa uudelleenjakotukea koskevat päätöksensä vuosittain. Vuosina 2021 ja 2022 sovellettava tarkistamisen määräaika olisi asetettava samaan ajankohtaan kuin pilareiden välistä joustavuutta koskevien päätösten määräaika. |
| --- | --- |

(39)

Oikeusvarmuuden vuoksi olisi selvennettävä, että asetuksen (EU) N:o 1307/2013 41 ja 42 artiklassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus tarkistaa uudelleenjakotukea koskevat päätöksensä vuosittain. Vuosina 2021 ja 2022 sovellettava tarkistamisen määräaika olisi asetettava samaan ajankohtaan kuin pilareiden välistä joustavuutta koskevien päätösten määräaika.

| (40) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 52 artiklan 10 kohdassa komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus päättää, että vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen maksamista voidaan jatkaa vuoteen 2020 asti niiden tuotantoyksiköiden perusteella, joille tällainen tuki myönnettiin menneellä viitejaksolla. Kyseisellä säädösvallan siirrolla on tarkoitus varmistaa, että ne unionin järjestelmät, jotka koskevat aloja, joille voi olla ominaista markkinoiden rakenteellinen epätasapaino, olisivat keskenään mahdollisimman yhdenmukaisia. Siksi on aiheellista pidentää kyseistä säädösvallan siirtoa siten, että se kattaa myös vuodet 2021 ja 2022. |
| --- | --- |

(40)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 52 artiklan 10 kohdassa komissiolle siirretään valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus päättää, että vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen maksamista voidaan jatkaa vuoteen 2020 asti niiden tuotantoyksiköiden perusteella, joille tällainen tuki myönnettiin menneellä viitejaksolla. Kyseisellä säädösvallan siirrolla on tarkoitus varmistaa, että ne unionin järjestelmät, jotka koskevat aloja, joille voi olla ominaista markkinoiden rakenteellinen epätasapaino, olisivat keskenään mahdollisimman yhdenmukaisia. Siksi on aiheellista pidentää kyseistä säädösvallan siirtoa siten, että se kattaa myös vuodet 2021 ja 2022.

| (41) | Koska tällä asetuksella säädetty asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteen II muutos tulee voimaan liian myöhään, jotta jäsenvaltiot voisivat vuonna 2020 noudattaa tiettyjen ilmoitusvelvollisuuksien osalta alkuperäistä määräaikaa, on tarpeen lykätä jäsenvaltioiden määräaikaa tehdä päätös vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen käyttöönotosta ensimmäistä kertaa vuodesta 2021 tai 2022 alkaen sekä ilmoittamista kyseisestä päätöksestä komissiolle. On asianmukaista asettaa kyseiseksi määräajaksi sama ajankohta kuin pilareiden välistä joustavuutta koskevien päätösten määräaika. Samoin määräaikaa, joka koskee jäsenvaltioiden päätöstä jatkaa vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen myöntämistä tai lopettaa se vuosina 2021 ja 2022 sekä kyseisen päätöksen ilmoittamista komissiolle, olisi lykättävä samaan ajankohtaan. |
| --- | --- |

(41)

Koska tällä asetuksella säädetty asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteen II muutos tulee voimaan liian myöhään, jotta jäsenvaltiot voisivat vuonna 2020 noudattaa tiettyjen ilmoitusvelvollisuuksien osalta alkuperäistä määräaikaa, on tarpeen lykätä jäsenvaltioiden määräaikaa tehdä päätös vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen käyttöönotosta ensimmäistä kertaa vuodesta 2021 tai 2022 alkaen sekä ilmoittamista kyseisestä päätöksestä komissiolle. On asianmukaista asettaa kyseiseksi määräajaksi sama ajankohta kuin pilareiden välistä joustavuutta koskevien päätösten määräaika. Samoin määräaikaa, joka koskee jäsenvaltioiden päätöstä jatkaa vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen myöntämistä tai lopettaa se vuosina 2021 ja 2022 sekä kyseisen päätöksen ilmoittamista komissiolle, olisi lykättävä samaan ajankohtaan.

| (42) | Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 54 artiklassa vahvistetaan vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea koskevien jäsenvaltioiden ilmoitusten osat. On asianmukaista selventää, että kyseisten kalenterivuosia 2021 ja 2022 koskevien ilmoitusten olisi sisällettävä kansallisen enimmäismäärän prosenttiosuus, jota käytetään kyseisen tuen rahoittamiseen vuosille 2021 ja 2022. |
| --- | --- |

(42)

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 54 artiklassa vahvistetaan vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea koskevien jäsenvaltioiden ilmoitusten osat. On asianmukaista selventää, että kyseisten kalenterivuosia 2021 ja 2022 koskevien ilmoitusten olisi sisällettävä kansallisen enimmäismäärän prosenttiosuus, jota käytetään kyseisen tuen rahoittamiseen vuosille 2021 ja 2022.

| (43) | Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 vahvistetaan maatalouden yhteistä markkinajärjestelyä koskevat säännöt, ja se sisältää tietyt tukijärjestelmät. Vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä koskevissa komission lainsäädäntöehdotuksissa esitettiin, että kyseiset tukijärjestelmät sisällytetään tuleviin jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmiin. Jotta kyseiset tukijärjestelmät voitaisiin sisällyttää sujuvasti tulevaan YMP:hen, olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat kunkin tukijärjestelmän kestoa silloin, kun se on uusittava siirtymäkauden aikana. Näin ollen oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukijärjestelmän osalta nykyisiä toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, olisi seurattava uudet toimintaohjelmat 1 päivän huhtikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 väliseksi ajaksi. Hedelmä- ja vihannesalan nykyisiä toimintaohjelmia, joiden viiden vuoden enimmäiskesto ei ole täyttynyt, voidaan jatkaa vain 31 päivään joulukuuta 2022. Uusia hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmia olisi hyväksyttävä enintään kolmen vuoden ajaksi. Mehiläishoitoalan nykyisiä kansallisia ohjelmia, jotka on laadittu 1 päivän elokuuta 2019 ja 31 päivän heinäkuuta 2022 väliseksi ajaksi, olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(43)

Asetuksessa (EU) N:o 1308/2013 vahvistetaan maatalouden yhteistä markkinajärjestelyä koskevat säännöt, ja se sisältää tietyt tukijärjestelmät. Vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä koskevissa komission lainsäädäntöehdotuksissa esitettiin, että kyseiset tukijärjestelmät sisällytetään tuleviin jäsenvaltioiden YMP:n strategiasuunnitelmiin. Jotta kyseiset tukijärjestelmät voitaisiin sisällyttää sujuvasti tulevaan YMP:hen, olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat kunkin tukijärjestelmän kestoa silloin, kun se on uusittava siirtymäkauden aikana. Näin ollen oliiviöljyn ja syötäväksi tarkoitettujen oliivien alan tukijärjestelmän osalta nykyisiä toimintaohjelmia, jotka on laadittu 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2021 väliseksi ajaksi, olisi seurattava uudet toimintaohjelmat 1 päivän huhtikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 väliseksi ajaksi. Hedelmä- ja vihannesalan nykyisiä toimintaohjelmia, joiden viiden vuoden enimmäiskesto ei ole täyttynyt, voidaan jatkaa vain 31 päivään joulukuuta 2022. Uusia hedelmä- ja vihannesalan toimintaohjelmia olisi hyväksyttävä enintään kolmen vuoden ajaksi. Mehiläishoitoalan nykyisiä kansallisia ohjelmia, jotka on laadittu 1 päivän elokuuta 2019 ja 31 päivän heinäkuuta 2022 väliseksi ajaksi, olisi jatkettava 31 päivään joulukuuta 2022.

| (44) | Monet viininviljelijät, joilla on uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevia istutuslupia, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, eivät covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin takia voineet hyödyntää kyseisiä lupia suunnitellusti niiden viimeisenä voimassaolovuonna. Jotta kyseisiä lupia ei menetettäisi ja jotta vähennettäisiin riskiä siitä, että istuttaminen olisi tehtävä heikentyneissä olosuhteissa, on tarpeen sallia jatkaa sellaisten uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevien istutuslupien voimassaoloa, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020. Kaikkien sellaisten uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevien istutuslupien, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, voimassaoloa olisi näin ollen jatkettava 31 päivään joulukuuta 2021. Kun lisäksi otetaan huomioon markkinanäkymien muutokset, sellaisten istutuslupien, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, haltijoiden olisi voitava jättää lupansa käyttämättä ilman hallinnollisia seuraamuksia. |
| --- | --- |

(44)

Monet viininviljelijät, joilla on uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevia istutuslupia, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, eivät covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin takia voineet hyödyntää kyseisiä lupia suunnitellusti niiden viimeisenä voimassaolovuonna. Jotta kyseisiä lupia ei menetettäisi ja jotta vähennettäisiin riskiä siitä, että istuttaminen olisi tehtävä heikentyneissä olosuhteissa, on tarpeen sallia jatkaa sellaisten uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevien istutuslupien voimassaoloa, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020. Kaikkien sellaisten uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevien istutuslupien, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, voimassaoloa olisi näin ollen jatkettava 31 päivään joulukuuta 2021. Kun lisäksi otetaan huomioon markkinanäkymien muutokset, sellaisten istutuslupien, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, haltijoiden olisi voitava jättää lupansa käyttämättä ilman hallinnollisia seuraamuksia.

| (45) | Tällä asetuksella muutettavaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 säännöstä uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevista istutusluvista, joiden voimassaolon oli määrä umpeutua vuonna 2020, olisi viinialaan kohdistuneiden covid-19-pandemian aiheuttamien häiriöiden ja sen kyseisten istutuslupien käytölle aiheuttamien vaikeuksien takia sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2020. |
| --- | --- |

(45)

Tällä asetuksella muutettavaa asetuksen (EU) N:o 1308/2013 säännöstä uusia istutuksia tai uudelleenistutusta koskevista istutusluvista, joiden voimassaolon oli määrä umpeutua vuonna 2020, olisi viinialaan kohdistuneiden covid-19-pandemian aiheuttamien häiriöiden ja sen kyseisten istutuslupien käytölle aiheuttamien vaikeuksien takia sovellettava takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2020.

| (46) | Vuonna 2013 vahvistettiin siirtymäsäännöksiä, jotta voitaisiin siirtyä joustavasti aiemmasta viiniköynnösten istutusoikeusjärjestelmästä uuteen istutuslupajärjestelmään ja jotta erityisesti vältettäisiin liialliset istutukset, ennen kuin uusi järjestelmä tulee voimaan. Viimeisin määräaika jättää pyynnöt istutusoikeuksien muuntamisesta istutusluviksi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Istutuslupia voi kuitenkin käyttää vain hakija, eikä niillä voi käydä kauppaa kuten aiemmilla istutusoikeuksilla. Lisäksi istutuslupien hakijoilta saatetaan edellyttää lupia vastaavaa viininviljelyalaa, mikä voi johtaa tilanteisiin, joissa istutusoikeuksien haltijat eivät ole vielä saaneet hankittua vastaavia viininviljelyaloja, joita he tarvitsevat istutusoikeuksistaan muunnettujen istutuslupien hyödyntämiseen. Viinialaan kohdistuneiden covid-19-pandemian vakavien taloudellisten vaikutusten takia viininviljelijät ovat joutuneet kassavirtaongelmiin ja viinin tulevasta kysynnästä on herännyt epävarmuutta. Viininviljelijöitä, joilla on yhä istutusoikeuksia, ei olisi pakotettava päättämään, haluavatko he muuntaa istutusoikeutensa istutusluviksi tilanteessa, jossa heillä on poikkeuksellisia vaikeuksia covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin takia, erityisesti kun otetaan huomioon, että heihin kohdistuisi hallinnollisia seuraamuksia, jos he eivät käytä muuntamisen tuloksena saamiaan istutuslupia. Jäsenvaltioille, jotka sallivat viininviljelijöiden jättää istutusoikeuksien muuntamispyyntönsä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, olisi näin ollen annettava mahdollisuus pidentää tällaisten pyyntöjen jättämisen määräaikaa 31 päivään joulukuuta 2022. Sen vuoksi tällaisten muunnettujen istutuslupien myöhäisintä mahdollista voimassaolopäivää olisi mukautettava niin, että se olisi 31 päivä joulukuuta 2025. |
| --- | --- |

(46)

Vuonna 2013 vahvistettiin siirtymäsäännöksiä, jotta voitaisiin siirtyä joustavasti aiemmasta viiniköynnösten istutusoikeusjärjestelmästä uuteen istutuslupajärjestelmään ja jotta erityisesti vältettäisiin liialliset istutukset, ennen kuin uusi järjestelmä tulee voimaan. Viimeisin määräaika jättää pyynnöt istutusoikeuksien muuntamisesta istutusluviksi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Istutuslupia voi kuitenkin käyttää vain hakija, eikä niillä voi käydä kauppaa kuten aiemmilla istutusoikeuksilla. Lisäksi istutuslupien hakijoilta saatetaan edellyttää lupia vastaavaa viininviljelyalaa, mikä voi johtaa tilanteisiin, joissa istutusoikeuksien haltijat eivät ole vielä saaneet hankittua vastaavia viininviljelyaloja, joita he tarvitsevat istutusoikeuksistaan muunnettujen istutuslupien hyödyntämiseen. Viinialaan kohdistuneiden covid-19-pandemian vakavien taloudellisten vaikutusten takia viininviljelijät ovat joutuneet kassavirtaongelmiin ja viinin tulevasta kysynnästä on herännyt epävarmuutta. Viininviljelijöitä, joilla on yhä istutusoikeuksia, ei olisi pakotettava päättämään, haluavatko he muuntaa istutusoikeutensa istutusluviksi tilanteessa, jossa heillä on poikkeuksellisia vaikeuksia covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin takia, erityisesti kun otetaan huomioon, että heihin kohdistuisi hallinnollisia seuraamuksia, jos he eivät käytä muuntamisen tuloksena saamiaan istutuslupia. Jäsenvaltioille, jotka sallivat viininviljelijöiden jättää istutusoikeuksien muuntamispyyntönsä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, olisi näin ollen annettava mahdollisuus pidentää tällaisten pyyntöjen jättämisen määräaikaa 31 päivään joulukuuta 2022. Sen vuoksi tällaisten muunnettujen istutuslupien myöhäisintä mahdollista voimassaolopäivää olisi mukautettava niin, että se olisi 31 päivä joulukuuta 2025.

| (47) | Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 214 a artiklalla sallittiin Suomen myöntää tietyin edellytyksin kansallista tukea Etelä-Suomessa vuoteen 2020 komission luvalla. Jotta voidaan varmistaa kyseisen tuen jatkuminen siirtymäkauden aikana, on sallittava jatkaa kyseisen kansallisen tuen myöntämistä samoin edellytyksin ja samoissa määrin kuin vuonna 2020. |
| --- | --- |

(47)

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 214 a artiklalla sallittiin Suomen myöntää tietyin edellytyksin kansallista tukea Etelä-Suomessa vuoteen 2020 komission luvalla. Jotta voidaan varmistaa kyseisen tuen jatkuminen siirtymäkauden aikana, on sallittava jatkaa kyseisen kansallisen tuen myöntämistä samoin edellytyksin ja samoissa määrin kuin vuonna 2020.

| (48) | Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää tarjontaa sääntelevien kaupan pitämistä koskevien sääntöjen täytäntöönpanosta, jotta voidaan parantaa oliiviöljymarkkinoiden toimintaa. Tällaisten päätösten perusteella ei pitäisi kuitenkaan voida toteuttaa menettelyjä, jotka voisivat vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(48)

Jäsenvaltioiden olisi voitava päättää tarjontaa sääntelevien kaupan pitämistä koskevien sääntöjen täytäntöönpanosta, jotta voidaan parantaa oliiviöljymarkkinoiden toimintaa. Tällaisten päätösten perusteella ei pitäisi kuitenkaan voida toteuttaa menettelyjä, jotka voisivat vääristää kilpailua.

| (49) | Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että viljelijöihin kohdistuu aiempaa enemmän tulojen heilahteluun liittyviä riskejä, johtuen osittain markkinariskistä ja osittain äärimmäisistä sääilmiöistä ja toistuvista terveyteen ja kasvien terveyteen liittyvistä kriiseistä, jotka vaikuttavat kotieläimiin ja maatalousomaisuuteen unionissa. Jotta tulojen heilahtelun vaikutuksia voitaisiin lieventää kannustamalla viljelijöitä säästämään hyvinä vuosina selvitäkseen huonoista vuosista, kansalliset verotoimenpiteet, joissa viljelijöihin sovellettava tuloveropohja lasketaan monivuotisen ajanjakson perusteella, olisi jätettävä valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(49)

Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että viljelijöihin kohdistuu aiempaa enemmän tulojen heilahteluun liittyviä riskejä, johtuen osittain markkinariskistä ja osittain äärimmäisistä sääilmiöistä ja toistuvista terveyteen ja kasvien terveyteen liittyvistä kriiseistä, jotka vaikuttavat kotieläimiin ja maatalousomaisuuteen unionissa. Jotta tulojen heilahtelun vaikutuksia voitaisiin lieventää kannustamalla viljelijöitä säästämään hyvinä vuosina selvitäkseen huonoista vuosista, kansalliset verotoimenpiteet, joissa viljelijöihin sovellettava tuloveropohja lasketaan monivuotisen ajanjakson perusteella, olisi jätettävä valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (50) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli säätää nykyisen YMP:n kehyksen sääntöjen soveltamisen sekä viljelijöiden ja muiden tuensaajien tukien keskeytymättömän maksamisen jatkamisesta ja siten tarjota ennakoitavuutta ja vakautta siirtymäkauden aikana, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(50)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli säätää nykyisen YMP:n kehyksen sääntöjen soveltamisen sekä viljelijöiden ja muiden tuensaajien tukien keskeytymättömän maksamisen jatkamisesta ja siten tarjota ennakoitavuutta ja vakautta siirtymäkauden aikana, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (51) | Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 (13) sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksytyt säännöt sisältävät myös yleisen ehdollisuusjärjestelmän unionin budjetin suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(51)

Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 (13) sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksytyt säännöt sisältävät myös yleisen ehdollisuusjärjestelmän unionin budjetin suojaamiseksi.

| (52) | Asetukset (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(52)

Asetukset (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013, (EU) N:o 1307/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti.

| (53) | Jotta voidaan varmistaa, että elpymisvälinettä koskevan asetuksen pohjalta saataville asetettavat lisävarat ovat saatavilla 1 päivästä tammikuuta 2021, tämän asetuksen elpymisvälineen tukea koskevia säännöksiä olisi oltava taannehtivasti kyseisestä päivästä. |
| --- | --- |

(53)

Jotta voidaan varmistaa, että elpymisvälinettä koskevan asetuksen pohjalta saataville asetettavat lisävarat ovat saatavilla 1 päivästä tammikuuta 2021, tämän asetuksen elpymisvälineen tukea koskevia säännöksiä olisi oltava taannehtivasti kyseisestä päivästä.

| (54) | Koska on ehdottoman tärkeää varmistaa välittömästi maatalousalan oikeusvarmuus nykyisissä olosuhteissa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(54)

Koska on ehdottoman tärkeää varmistaa välittömästi maatalousalan oikeusvarmuus nykyisissä olosuhteissa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I OSASTO

SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

I luku

Asetusten (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 1310/2013 mukaisten tiettyjen kausien pidentäminen sekä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamisen jatkaminen ohjelmavuosille 2021 ja 2022

1 artikla

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tuettujen ohjelmien ohjelmakauden pidentäminen

1.   Pidennetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 26 artiklan 1 kohdassa vahvistettua Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) tuettujen ohjelmien 1 päivästä tammikuuta 2014 alkavaa ja 31 päivään joulukuuta 2020 jatkuvaa ohjelmakautta 31 päivään joulukuuta 2022.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu maaseuturahastosta tuettujen ohjelmien ohjelmakauden pidentäminen ei vaikuta asetuksen (EU) N:o 1305/2013 11 artiklan a alakohdassa tarkoitettuun tarpeeseen esittää pyyntö maaseudun kehittämisohjelmien muuttamiseksi siirtymäkauden osalta. Tällaisella muutoksella on varmistettava, että kyseisen asetuksen 59 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin varattu maaseuturahaston kokonaisrahoitusosuus säilyy vähintään aiemman suuruisena.

2 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamisen jatkaminen maaseuturahastosta tuettuihin ohjelmiin

1.   Asetusta (EU) N:o 1303/2013 sovelletaan edelleen maaseuturahastosta ohjelmakaudella 2014–2020 tuettuihin ohjelmiin, joiden ohjelmakautta pidennetään tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti.

2.   Niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta pidennetään tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti, pidennetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 1 kohdassa, 51 artiklan 1 kohdassa, 57 artiklan 2 kohdassa, 65 artiklan 2 ja 4 kohdassa sekä 76 artiklan ensimmäisessä kohdassa olevia viittauksia ajanjaksoihin tai määräaikoihin kahdella vuodella.

3.   Niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta pidennetään tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioiden on muutettava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä II esitetyn tuloskehyksen puitteissa vahvistettuja tavoitteitaan tavoitteiden vahvistamiseksi vuodelle 2025. Asetuksen (EU) 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan tai asetuksen (EU) N:o 1305/2013 8 artiklan 3 kohdan, 67 artiklan, 75 artiklan 5 kohdan tai 76 artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanosäädöksissä olevat viittaukset vuotta 2023 koskeviin tavoitteisiin luetaan kyseisten ohjelmien osalta viittauksiksi vuotta 2025 koskeviin tavoitteisiin.

4.   Viimeinen päivä, jona komissio laatii yhteenvetokertomuksen, jossa esitetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 57 artiklan 4 kohdassa säädetyt maaseuturahaston jälkiarviointien tärkeimmät päätelmät, on 31 päivänä joulukuuta 2027.

3 artikla

Eräiden menolajien tukikelpoisuus siirtymäkauden aikana

Rajoittamatta tämän asetuksen 2 artiklan 2 kohdan, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 2 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 1306/2013 38 artiklan soveltamista asetuksen (EU) N:o 1310/2013 3 artiklan 1 kohdassa ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 807/2014 16 artiklassa tarkoitettuihin menoihin voidaan myöntää vuosien 2021 ja 2022 määrärahoista maaseuturahaston rahoitusta niihin maaseuturahaston tukemiin ohjelmiin, joiden ohjelmakautta on pidennetty tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti, seuraavin edellytyksin:

| a) | tällaiset menot on sisällytetty vastaavaan siirtymäkauden kattamia vuosia koskevaan maaseudun kehittämisohjelmaan; |
| --- | --- |

a)

tällaiset menot on sisällytetty vastaavaan siirtymäkauden kattamia vuosia koskevaan maaseudun kehittämisohjelmaan;

| b) | sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1310/2013 liitteessä I ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 807/2014 liitteessä I esitettyä asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisen vastaavan toimenpiteen maaseuturahaston rahoitusosuutta; |
| --- | --- |

b)

sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1310/2013 liitteessä I ja delegoidun asetuksen (EU) N:o 807/2014 liitteessä I esitettyä asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisen vastaavan toimenpiteen maaseuturahaston rahoitusosuutta;

| c) | asetuksen (EU) N:o 1306/2013 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua järjestelmää sovelletaan oikeudellisiin sitoumuksiin, jotka on tehty sellaisten toimenpiteiden nojalla, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 1305/2013 21 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan sekä 28–31, 33, 34 ja 40 artiklan mukaisesti myönnettyä tukea, ja asianomaiset toimet on määritelty selkeästi; ja |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EU) N:o 1306/2013 67 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua järjestelmää sovelletaan oikeudellisiin sitoumuksiin, jotka on tehty sellaisten toimenpiteiden nojalla, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 1305/2013 21 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan sekä 28–31, 33, 34 ja 40 artiklan mukaisesti myönnettyä tukea, ja asianomaiset toimet on määritelty selkeästi; ja

| d) | tämän artiklan c alakohdassa tarkoitettuihin oikeudellisiin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 75 artiklassa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- |

d)

tämän artiklan c alakohdassa tarkoitettuihin oikeudellisiin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 75 artiklassa säädetyssä määräajassa.

II luku

Tuleviin yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämisstrategioihin valmistautuminen ohjelmavuosina 2021 ja 2022

4 artikla

Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen

Niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta on pidennetty tämän asetuksen 1 artiklan mukaisesti, maaseuturahastosta voidaan tukea sellaisten valmiuksien kehittämisen ja valmistelutoimien kustannuksia, joilla tuetaan uuden oikeudellisen kehyksen mukaisten yhteisölähtöisten paikallisten kehittämisstrategioiden suunnittelua ja tulevaa täytäntöönpanoa.

III luku

Viljelijöiden suorien tukien tukioikeudet

5 artikla

Lopulliset tukioikeudet

1.   Viljelijöille ennen 1 päivää tammikuuta 2020 jaettuja tukioikeuksia pidetään laillisina ja sääntöjenmukaisina 1 päivästä tammikuuta 2021. Kyseisten laillisina ja sääntöjenmukaisina pidettävien oikeuksien arvo on kalenterivuoden 2020 arvo, joka on voimassa 31 päivänä joulukuuta 2020.

2.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, asetuksen (EU) N:o 1307/2013 24 artiklan 6 kohdassa säädettyä mahdollisuutta käyttäneet jäsenvaltiot voivat päättää, että kaikkia ennen 1 päivää tammikuuta 2020 jaettuja tukioikeuksia pidetään laillisina ja sääntöjenmukaisina kyseisestä päivästä alkaen, ottaen samalla huomioon viljelijöiden oikeutetut odotukset. Tässä tapauksessa kyseisten laillisina ja säätöjenmukaisina pidettävien oikeuksien arvo on kalenterivuoden 2019 arvo, joka oli voimassa 31 päivänä joulukuuta 2019.

3.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan soveltaminen ei vaikuta sellaisten asiaa koskevien unionin oikeuden säädösten, erityisesti asetuksen (EU) N:o 1307/2013 22 artiklan 5 kohdan ja 25 artiklan 12 kohdan, soveltamiseen, jotka koskevat tukioikeuksien arvoa kalenterivuonna 2020 ja sen jälkeen.

4.   Edellä olevia 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta tukioikeuksiin, jotka on jaettu viljelijöille sellaisten hakemusten perusteella, joissa on asiavirheitä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viljelijä ei kohtuudella ole voinut todeta virhettä.

5.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohta ei rajoita komission toimivaltaa tehdä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 52 artiklassa tarkoitettuja päätöksiä, jotka koskevat sellaisia toteutuneita menoja, jotka liittyvät minkä tahansa kalenterivuoden osalta myönnettyihin tukiin aina kalenterivuoteen 2020 saakka, kyseinen vuosi mukaan lukien, kun sovelletaan tämän artiklan 1 kohtaa, ja kalenterivuoteen 2019 saakka, kyseinen vuosi mukaan lukien, kun sovelletaan tämän artiklan 2 kohtaa.

IV luku

Maaseudun kehittämiseen liittyvät siirtymäsäännökset

6 artikla

Asetuksesta (EU) N:o 1305/2013 aiheutuvien menojen sekä asetuksista (EY) N:o 1698/2005 ja (EY) N:o 1257/1999 aiheutuvien tietyntyyppisten menojen tukikelpoisuus

Tuensaajille asetuksen (EU) N:o 1305/2013 mukaisesti aiheutuneisiin oikeudellisiin sitoumuksiin liittyviin menoihin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1698/2005 (14) ja (EY) N:o 1257/1999 (15) mukaisesti aiheutuviin tietyntyyppisisiin menoihin voidaan kaudella 2023–2027 myöntää maaseuturahaston rahoitusosuus 1 päivästä tammikuuta 2023 alkaen, ellei kaudella 2023–2027 sovellettavan YMP:n oikeudellisen kehyksen mukaisesti vahvistettavista edellytyksistä muuta johdu.

14

15

II OSASTO

MUUTOKSET

7 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1305/2013 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 8 artiklan 1 kohdan h alakohta seuraavasti:






  a) | korvataan i alakohta seuraavasti:






  ”i) | taulukko, jossa vahvistetaan tämän asetuksen 58 artiklan 4 kohdan ja 58 a artiklan 2 kohdan mukaisesti kullekin vuodelle suunniteltu maaseuturahaston kokonaisrahoitusosuus. Kyseisessä taulukossa on ilmoitettava lisävarat erikseen tämän asetuksen 58 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun mukaisesti. Tarvittaessa kyseisestä taulukosta on myös käytävä maaseuturahaston kokonaisrahoitusosuuden sisällä erikseen ilmi määrärahat, jotka osoitetaan vähemmän kehittyneille alueille, ja varat, jotka siirretään maaseuturahastolle asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan nojalla. Maaseuturahaston suunnitellun vuotuisen rahoitusosuuden on oltava monivuotisen rahoituskehyksen mukainen;” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 8 artiklan 1 kohdan h alakohta seuraavasti:

a)

korvataan i alakohta seuraavasti:

”i)

taulukko, jossa vahvistetaan tämän asetuksen 58 artiklan 4 kohdan ja 58 a artiklan 2 kohdan mukaisesti kullekin vuodelle suunniteltu maaseuturahaston kokonaisrahoitusosuus. Kyseisessä taulukossa on ilmoitettava lisävarat erikseen tämän asetuksen 58 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun mukaisesti. Tarvittaessa kyseisestä taulukosta on myös käytävä maaseuturahaston kokonaisrahoitusosuuden sisällä erikseen ilmi määrärahat, jotka osoitetaan vähemmän kehittyneille alueille, ja varat, jotka siirretään maaseuturahastolle asetuksen (EU) N:o 1307/2013 7 artiklan 2 kohdan nojalla. Maaseuturahaston suunnitellun vuotuisen rahoitusosuuden on oltava monivuotisen rahoituskehyksen mukainen;”

| b) | korvataan ii alakohta seuraavasti:






  ”ii) | taulukko, jossa vahvistetaan kunkin toimenpiteen, kunkin maaseuturahaston erityisen rahoitusosuuden kohteena olevan toimintatyypin, 37 artiklan 1 kohdassa ja 39 a artiklassa tarkoitetun toimintatyypin ja 38 artiklan 3 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimintatyypin, kun jäsenvaltio soveltaa 30:tä prosenttia pienempää osuutta, sekä teknisen avun osalta unionin suunniteltu kokonaisrahoitusosuus ja sovellettava maaseuturahaston rahoitusosuus. Tarvittaessa kyseisestä taulukosta on käytävä erikseen ilmi vähemmän kehittyneille alueille ja muille alueille varattu maaseuturahaston rahoitusosuus;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

taulukko, jossa vahvistetaan kunkin toimenpiteen, kunkin maaseuturahaston erityisen rahoitusosuuden kohteena olevan toimintatyypin, 37 artiklan 1 kohdassa ja 39 a artiklassa tarkoitetun toimintatyypin ja 38 artiklan 3 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toimintatyypin, kun jäsenvaltio soveltaa 30:tä prosenttia pienempää osuutta, sekä teknisen avun osalta unionin suunniteltu kokonaisrahoitusosuus ja sovellettava maaseuturahaston rahoitusosuus. Tarvittaessa kyseisestä taulukosta on käytävä erikseen ilmi vähemmän kehittyneille alueille ja muille alueille varattu maaseuturahaston rahoitusosuus;”

| 2) | Lisätään 28 artiklan 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:

  ”Vuodesta 2021 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta jäsenvaltioiden on määritettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan lyhyempi, yhdestä kolmeen vuoteen kestävä ajanjakso.
  Jos jäsenvaltiot säätävät sitoumusten voimassaolon vuotuisesta jatkamisesta ensimmäisen alakohdan mukaisen ensimmäisen kauden päätyttyä, vuodesta 2022 alkaen pidennys saa olla enintään vuoden pituinen.
  Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuosista 2021 ja 2022 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta määrittää pidemmän ajanjakson kuin kolme vuotta maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumusten ja tavoiteltujen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden luonteen perusteella.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 28 artiklan 5 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Vuodesta 2021 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta jäsenvaltioiden on määritettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan lyhyempi, yhdestä kolmeen vuoteen kestävä ajanjakso.

Jos jäsenvaltiot säätävät sitoumusten voimassaolon vuotuisesta jatkamisesta ensimmäisen alakohdan mukaisen ensimmäisen kauden päätyttyä, vuodesta 2022 alkaen pidennys saa olla enintään vuoden pituinen.

Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuosista 2021 ja 2022 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta määrittää pidemmän ajanjakson kuin kolme vuotta maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumusten ja tavoiteltujen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden luonteen perusteella.”

| 3) | Lisätään 29 artiklan 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:

  ”Vuodesta 2021 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta jäsenvaltioiden on määritettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan lyhyempi, yhdestä kolmeen vuoteen kestävä ajanjakso.
  Jos jäsenvaltiot säätävät luonnonmukaisen maatalouden ylläpitämisen vuotuisesta jatkamisesta ensimmäisen alakohdan mukaisen ensimmäisen kauden päätyttyä, vuodesta 2022 alkaen pidennys saa olla enintään vuoden pituinen.
  Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuosista 2021 ja 2022 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta määrittää pidemmän ajanjakson kuin kolme vuotta maaseudun kehittämisohjelmissaan silloin, kun tukea myönnetään luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 29 artiklan 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Vuodesta 2021 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta jäsenvaltioiden on määritettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan lyhyempi, yhdestä kolmeen vuoteen kestävä ajanjakso.

Jos jäsenvaltiot säätävät luonnonmukaisen maatalouden ylläpitämisen vuotuisesta jatkamisesta ensimmäisen alakohdan mukaisen ensimmäisen kauden päätyttyä, vuodesta 2022 alkaen pidennys saa olla enintään vuoden pituinen.

Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuosista 2021 ja 2022 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta määrittää pidemmän ajanjakson kuin kolme vuotta maaseudun kehittämisohjelmissaan silloin, kun tukea myönnetään luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymiseen.”

| 4) | Korvataan 31 artiklan 5 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Vuosina 2021 ja 2022 niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta pidennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 (*) 1 artiklan mukaisesti ja joille jäsenvaltiot eivät myöntäneet asteittain alenevia tukia koko neljän vuoden enimmäiskaudelle vuoteen 2020 saakka, kyseiset jäsenvaltiot voivat jatkaa kyseisten tukien maksamista vuoden 2022 loppuun saakka mutta eivät pitempään kuin yhteensä neljän vuoden ajan. Tällaisessa tapauksessa vuosien 2021 ja 2022 tuet saavat olla enintään 25 euroa hehtaaria kohden.

  (*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

4)

Korvataan 31 artiklan 5 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Vuosina 2021 ja 2022 niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta pidennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 (*) 1 artiklan mukaisesti ja joille jäsenvaltiot eivät myöntäneet asteittain alenevia tukia koko neljän vuoden enimmäiskaudelle vuoteen 2020 saakka, kyseiset jäsenvaltiot voivat jatkaa kyseisten tukien maksamista vuoden 2022 loppuun saakka mutta eivät pitempään kuin yhteensä neljän vuoden ajan. Tällaisessa tapauksessa vuosien 2021 ja 2022 tuet saavat olla enintään 25 euroa hehtaaria kohden.

*

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 1).”
  "

*

| 5) | Lisätään 33 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:

  ”Vuodesta 2021 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta jäsenvaltioiden on määritettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan lyhyempi, yhdestä kolmeen vuoteen kestävä ajanjakso.
  Jos jäsenvaltiot säätävät sitoumusten vuotuisesta uusimisesta toisen alakohdan mukaisen ensimmäisen kauden päätyttyä, vuodesta 2022 alkaen uusiminen voidaan tehdä enintään vuodeksi kerrallaan.
  Poiketen siitä, mitä kolmannessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuosista 2021 ja 2022 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta määrittää pidemmän ajanjakson kuin kolme vuotta maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumusten ja tavoiteltujen eläinten hyvinvointia koskevien hyötyjen luonteen perusteella.” |
| --- | --- |

5)

Lisätään 33 artiklan 2 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Vuodesta 2021 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta jäsenvaltioiden on määritettävä maaseudun kehittämisohjelmissaan lyhyempi, yhdestä kolmeen vuoteen kestävä ajanjakso.

Jos jäsenvaltiot säätävät sitoumusten vuotuisesta uusimisesta toisen alakohdan mukaisen ensimmäisen kauden päätyttyä, vuodesta 2022 alkaen uusiminen voidaan tehdä enintään vuodeksi kerrallaan.

Poiketen siitä, mitä kolmannessa alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vuosista 2021 ja 2022 alkaen tehtävien uusien sitoumusten osalta määrittää pidemmän ajanjakson kuin kolme vuotta maaseudun kehittämisohjelmissaan sitoumusten ja tavoiteltujen eläinten hyvinvointia koskevien hyötyjen luonteen perusteella.”

| 6) | Korvataan 38 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Edellä olevan 36 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään vain sellaisen menetyksen kattamiseen, joka on aiheutunut epäsuotuisista sääoloista, eläin- tai kasvitaudista, tuholaisvahingoista tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen tai ympäristövahingon hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, jotka tuhoavat yli 30 prosenttia viljelijän edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä vuosituotannosta, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää. Viljelijöiden vuosituotannon laskemiseksi voidaan käyttää indeksejä. Käytetyllä laskentamenetelmällä on voitava määritellä yksittäiselle viljelijälle aiheutunut tosiasiallinen menetys tiettynä vuonna. Jäsenvaltiot voivat päättää laskea kyseistä 30 prosentin prosenttiosuutta, ei kuitenkaan alemmaksi kuin 20 prosenttiin.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 38 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Edellä olevan 36 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaista tukea myönnetään vain sellaisen menetyksen kattamiseen, joka on aiheutunut epäsuotuisista sääoloista, eläin- tai kasvitaudista, tuholaisvahingoista tai direktiivin 2000/29/EY mukaisesti kasvitaudin tai tuholaisen tai ympäristövahingon hävittämiseksi taikka niiden leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, jotka tuhoavat yli 30 prosenttia viljelijän edellisen kolmivuotiskauden tai edelliseen viisivuotiskauteen perustuvan kolmen vuoden keskimääräisestä vuosituotannosta, lukuun ottamatta korkeinta ja alinta määrää. Viljelijöiden vuosituotannon laskemiseksi voidaan käyttää indeksejä. Käytetyllä laskentamenetelmällä on voitava määritellä yksittäiselle viljelijälle aiheutunut tosiasiallinen menetys tiettynä vuonna. Jäsenvaltiot voivat päättää laskea kyseistä 30 prosentin prosenttiosuutta, ei kuitenkaan alemmaksi kuin 20 prosenttiin.”

| 7) | Korvataan 39 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Edellä olevan 36 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea myönnetään vain, jos tulot laskevat yli 30 prosenttia yksittäisen viljelijän edellisen kolmivuotiskauden keskimääräisestä vuositulosta tai kolmen vuoden keskimääräisestä vuositulosta, joka perustuu edelliseen viisivuotiskauteen ja jota laskettaessa ei oteta huomioon kauden korkeinta ja alinta määrää. Edellä olevan 36 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tulot viittaavat viljelijän markkinoilta saamien tulojen summaan, mukaan luettuna julkinen tuki missä tahansa muodossa, vähennettynä tuotantopanoskustannuksilla. Keskinäisen rahaston viljelijöille maksamilla korvauksilla saa korvata alle 70 prosenttia tulonmenetyksestä sinä vuonna, jona tuottaja tulee tukikelpoiseksi kyseisen tuen osalta. Viljelijän vuosittaisen tulonmenetyksen laskemiseksi voidaan käyttää indeksejä. Jäsenvaltiot voivat päättää laskea kyseistä 30 prosentin prosenttiosuutta, ei kuitenkaan alemmaksi kuin 20 prosenttiin.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 39 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Edellä olevan 36 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaista tukea myönnetään vain, jos tulot laskevat yli 30 prosenttia yksittäisen viljelijän edellisen kolmivuotiskauden keskimääräisestä vuositulosta tai kolmen vuoden keskimääräisestä vuositulosta, joka perustuu edelliseen viisivuotiskauteen ja jota laskettaessa ei oteta huomioon kauden korkeinta ja alinta määrää. Edellä olevan 36 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sovellettaessa tulot viittaavat viljelijän markkinoilta saamien tulojen summaan, mukaan luettuna julkinen tuki missä tahansa muodossa, vähennettynä tuotantopanoskustannuksilla. Keskinäisen rahaston viljelijöille maksamilla korvauksilla saa korvata alle 70 prosenttia tulonmenetyksestä sinä vuonna, jona tuottaja tulee tukikelpoiseksi kyseisen tuen osalta. Viljelijän vuosittaisen tulonmenetyksen laskemiseksi voidaan käyttää indeksejä. Jäsenvaltiot voivat päättää laskea kyseistä 30 prosentin prosenttiosuutta, ei kuitenkaan alemmaksi kuin 20 prosenttiin.”

| 8) | Korvataan 39 b artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tuki on kertakorvaus, joka maksetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021, toimivaltaisen viranomaisen 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä hyväksymien tukihakemusten perusteella. Komissio suorittaa sen jälkeen korvauksen talousarviomäärärahojen mukaisesti ja käytettävissä olevien varojen rajoissa. Tuen taso voidaan eriyttää tuensaajaryhmittäin puolueettomien ja syrjimättömien perusteiden mukaisesti.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 39 b artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tuki on kertakorvaus, joka maksetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021, toimivaltaisen viranomaisen 30 päivään kesäkuuta 2021 mennessä hyväksymien tukihakemusten perusteella. Komissio suorittaa sen jälkeen korvauksen talousarviomäärärahojen mukaisesti ja käytettävissä olevien varojen rajoissa. Tuen taso voidaan eriyttää tuensaajaryhmittäin puolueettomien ja syrjimättömien perusteiden mukaisesti.”

| 9) | Korvataan 42 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 34 artiklassa ja asetuksen (EU) 2020/2220 4 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi paikalliset toimintaryhmät voivat myös huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 42 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 34 artiklassa ja asetuksen (EU) 2020/2220 4 artiklassa tarkoitettujen tehtävien lisäksi paikalliset toimintaryhmät voivat myös huolehtia hallintoviranomaisen ja/tai maksajaviraston niille siirtämien lisätehtävien suorittamisesta.”

| 10) | Lisätään 51 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot, joille myönnetään vuosina 2014–2020 vähemmän kuin 1 800 miljoonan euron kokonaismäärä tämän asetuksen liitteen I mukaista unionin tukea maaseudun kehittämiseen, voivat, sen jälkeen kun niiden tukiohjelmien ohjelmakautta on pidennetty asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan mukaisesti, päättää osoittaa 5 prosenttia kunkin maaseudun kehittämisohjelman kokonaismäärästä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin.” |
| --- | --- |

10)

Lisätään 51 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot, joille myönnetään vuosina 2014–2020 vähemmän kuin 1 800 miljoonan euron kokonaismäärä tämän asetuksen liitteen I mukaista unionin tukea maaseudun kehittämiseen, voivat, sen jälkeen kun niiden tukiohjelmien ohjelmakautta on pidennetty asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan mukaisesti, päättää osoittaa 5 prosenttia kunkin maaseudun kehittämisohjelman kokonaismäärästä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 59 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin.”

| 11) | Muutetaan 58 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Tämän asetuksen nojalla maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärä 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisellä ajanjaksolla on enintään 26 896 831 880 euroa käypinä hintoina vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5, 6 ja 7 kohdan soveltamista.”; |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 58 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Tämän asetuksen nojalla maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärä 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisellä ajanjaksolla on enintään 26 896 831 880 euroa käypinä hintoina vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5, 6 ja 7 kohdan soveltamista.”;

| b) | korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Jotta voidaan ottaa huomioon tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun vuotuiseen jakoon liittyvä kehitys, mukaan lukien tämän artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut varojen siirrot ja asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan soveltamisesta johtuvat siirrot, tehdä teknisiä mukautuksia muuttamatta kokonaismäärärahoja taikka ottaa huomioon tämän asetuksen hyväksymisen jälkeisessä säädöksessä säädetyt mahdolliset muut muutokset, komissiolle siirretään valta antaa tämän asetuksen 83 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen enimmäismäärien tarkistamiseksi.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Jotta voidaan ottaa huomioon tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun vuotuiseen jakoon liittyvä kehitys, mukaan lukien tämän artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitetut varojen siirrot ja asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan soveltamisesta johtuvat siirrot, tehdä teknisiä mukautuksia muuttamatta kokonaismäärärahoja taikka ottaa huomioon tämän asetuksen hyväksymisen jälkeisessä säädöksessä säädetyt mahdolliset muut muutokset, komissiolle siirretään valta antaa tämän asetuksen 83 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen liitteessä I vahvistettujen enimmäismäärien tarkistamiseksi.”

| 12) | Lisätään artikla seuraavasti:

  ”58 a artikla
  Euroopan unionin maatalousalan ja maaseutualueiden elvyttämiseen tarkoitetut varat

  1.   Neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (*), jäljempänä ’elpymisvälinettä koskeva asetus’, 1 artiklan 2 kohdan g alakohta pannaan täytäntöön tämän artiklan mukaisesti toimenpiteillä, jotka voivat saada maaseuturahaston tukea ja joilla pyritään puuttumaan covid-19-kriisin vaikutuksiin, 8 070 486 840 miljoonalla eurolla käypinä hintoina kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan vi alakohdassa tarkoitetusta määrästä, jollei sen 3 artiklan 3, 4 ja 8 kohdasta muuta johdu.
  Tämä 8 070 486 840 euron määrä käypinä hintoina on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (**) 21 artiklan 5 kohdan mukaisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.
  Se asetetaan saataville lisävaroina maaseuturahaston vuosien 2021 ja 2022 talousarviositoumuksia varten tämän asetuksen 58 artiklassa vahvistettujen kokonaismäärärahojen lisäksi seuraavasti:






  — | 2021: 2 387 718 000 euroa; |
| --- | --- | --- |

12)

Lisätään artikla seuraavasti:

”58 a artikla

Euroopan unionin maatalousalan ja maaseutualueiden elvyttämiseen tarkoitetut varat

1.   Neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (*), jäljempänä ’elpymisvälinettä koskeva asetus’, 1 artiklan 2 kohdan g alakohta pannaan täytäntöön tämän artiklan mukaisesti toimenpiteillä, jotka voivat saada maaseuturahaston tukea ja joilla pyritään puuttumaan covid-19-kriisin vaikutuksiin, 8 070 486 840 miljoonalla eurolla käypinä hintoina kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan vi alakohdassa tarkoitetusta määrästä, jollei sen 3 artiklan 3, 4 ja 8 kohdasta muuta johdu.

Tämä 8 070 486 840 euron määrä käypinä hintoina on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (**) 21 artiklan 5 kohdan mukaisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

Se asetetaan saataville lisävaroina maaseuturahaston vuosien 2021 ja 2022 talousarviositoumuksia varten tämän asetuksen 58 artiklassa vahvistettujen kokonaismäärärahojen lisäksi seuraavasti:

—

2021: 2 387 718 000 euroa;

| — | 2022: 5 682 768 840 euroa. |
| --- | --- |

—

2022: 5 682 768 840 euroa.

Sovellettaessa tätä asetusta ja asetuksia (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kyseiset lisävarat katsotaan määriksi, joilla rahoitetaan toimenpiteitä maaseuturahaston puitteissa. Niiden katsotaan olevan osa tämän asetuksen 58 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärää, johon ne lisätään, kun viitataan maaseudun kehittämiseen myönnettävän unionin tuen kokonaismäärään. Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklaa ei sovelleta tässä kohdassa ja tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin lisävaroihin.

2.   Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen lisävarojen jäsenvaltiokohtainen jako tämän artiklan 7 kohdassa tarkoitetun määrän vähentämisen jälkeen vahvistetaan liitteessä I a.

3.   Tämän asetuksen 59 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettuja maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävän kokonaisrahoituksen prosenttirajoja ei sovelleta tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin lisävaroihin. Jäsenvaltioiden on kuitenkin varmistettava, että vähintään sama kokonaisosuus maaseuturahaston rahoitusosuudesta, mukaan lukien tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetut lisävarat, varataan kussakin maaseudun kehittämisohjelmassa tämän asetuksen 59 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

4.   Vähintään 37 prosenttia tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista lisävaroista on varattava kussakin maaseudun kehittämisohjelmassa 33 artiklassa sekä 59 artiklan 5 ja 6 kohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ja erityisesti seuraaviin:

| a) | luonnonmukainen maatalous; |
| --- | --- |

a)

luonnonmukainen maatalous;

| b) | ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, mukaan lukien maataloudesta peräisin olevien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen; |
| --- | --- |

b)

ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, mukaan lukien maataloudesta peräisin olevien kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen;

| c) | maaperän suojelu, mukaan lukien maaperän hedelmällisyyden parantaminen hiilen sitomisen avulla; |
| --- | --- |

c)

maaperän suojelu, mukaan lukien maaperän hedelmällisyyden parantaminen hiilen sitomisen avulla;

| d) | vesivarojen käytön ja hoidon parantaminen, mukaan lukien veden säästö; |
| --- | --- |

d)

vesivarojen käytön ja hoidon parantaminen, mukaan lukien veden säästö;

| e) | biologiselle monimuotoisuudelle suotuisten elinympäristöjen luominen, suojelu ja ennallistaminen; |
| --- | --- |

e)

biologiselle monimuotoisuudelle suotuisten elinympäristöjen luominen, suojelu ja ennallistaminen;

| f) | torjunta-aineiden ja mikrobilääkkeiden käytön riskien ja vaikutusten vähentäminen; |
| --- | --- |

f)

torjunta-aineiden ja mikrobilääkkeiden käytön riskien ja vaikutusten vähentäminen;

| g) | eläinten hyvinvointi; |
| --- | --- |

g)

eläinten hyvinvointi;

| h) | Leader-yhteistyötoimet. |
| --- | --- |

h)

Leader-yhteistyötoimet.

5.   Vähintään 55 prosenttia tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista lisävaroista on varattava kussakin maaseudun kehittämisohjelmassa 17, 19, 20 ja 35 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden suunniteltu käyttö maaseudun kehittämisohjelmissa edistää maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja osaltaan tukee muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä muun muassa tämän asetuksen puitteissa noudatettavien maatalouden ympäristö- ja ilmastotavoitteiden mukaisesti ja erityisesti seuraavia:

| a) | lyhyet toimitusketjut ja paikalliset markkinat; |
| --- | --- |

a)

lyhyet toimitusketjut ja paikalliset markkinat;

| b) | resurssitehokkuus, mukaan lukien täsmäviljely ja älykäs maatalous, innovointi, digitalisointi ja tuotantokoneiden ja -laitteiden nykyaikaistaminen; |
| --- | --- |

b)

resurssitehokkuus, mukaan lukien täsmäviljely ja älykäs maatalous, innovointi, digitalisointi ja tuotantokoneiden ja -laitteiden nykyaikaistaminen;

| c) | työturvallisuusolosuhteet; |
| --- | --- |

c)

työturvallisuusolosuhteet;

| d) | uusiutuva energia, kierto- ja biotalous; |
| --- | --- |

d)

uusiutuva energia, kierto- ja biotalous;

| e) | laadukkaan tieto- ja viestintäteknologian saavutettavuus maaseutualueilla. |
| --- | --- |

e)

laadukkaan tieto- ja viestintäteknologian saavutettavuus maaseutualueilla.

Kohdentaessaan tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja lisävaroja jäsenvaltiot saavat päättää poiketa tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa esitetystä prosenttirajasta siinä määrin, kuin se on tarpeen asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan 2 kohdassa vahvistetun heikentämiskiellon periaatteen noudattamiseksi. Jäsenvaltiot saavat sen sijaan kuitenkin päättää poiketa tästä heikentämiskiellon periaatteesta siinä määrin kuin se on tarpeen tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa vahvistetun prosenttirajan noudattamiseksi.

6.   Enintään 4 prosenttia tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen lisävarojen kokonaismäärästä voidaan osoittaa jäsenvaltioiden aloitteesta tekniseen tukeen maaseudun kehittämisohjelmiin 51 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tämä prosenttiraja voi olla 5 prosenttia niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin sovelletaan 51 artiklan 2 kohdan neljättä alakohtaa.

7.   Enintään 0,25 prosenttia tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen lisävarojen kokonaismäärästä voidaan osoittaa 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti tekniseen tukeen.

8.   Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja lisävaroja koskevat talousarviositoumukset tehdään kussakin maaseudun kehittämisohjelmassa erillään 58 artiklan 4 kohdassa tarkoitetusta jaosta.

9.   Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 20, 21 ja 22 artiklaa ei sovelleta tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lisävarojen kokonaismäärään.

(*)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 23)."

*

(**)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).”
  "

**

| 13) | Muutetaan 59 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”e a) | 100 prosenttia sellaisten tukitoimien osalta, jotka saavat rahoitusta 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista lisävaroista. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa maaseuturahaston yhtenäisen erityisen rahoitusosuuden sovellettavaksi kaikkiin kyseisiin tukitoimiin;” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Muutetaan 59 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:

”e a)

100 prosenttia sellaisten tukitoimien osalta, jotka saavat rahoitusta 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista lisävaroista. Jäsenvaltiot voivat vahvistaa maaseuturahaston yhtenäisen erityisen rahoitusosuuden sovellettavaksi kaikkiin kyseisiin tukitoimiin;”

| b) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Vähintään 5 prosenttia, ja Kroatian tapauksessa 2,5 prosenttia, maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävästä kokonaisrahoituksesta on varattava Leaderin täytäntöönpanoon ja asetuksen (EU) 2020/2220 4 artiklassa tarkoitettuun yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen.
  Kun jäsenvaltiot käyttävät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohdan kuudennessa tai seitsemännessä alakohdassa säädettyä mahdollisuutta, tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä prosenttiosuuksia sovelletaan maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävään kokonaisrahoitukseen ilman asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohdan kuudennen tai seitsemännen alakohdan mukaisesti saataville asetettua lisätukea.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Vähintään 5 prosenttia, ja Kroatian tapauksessa 2,5 prosenttia, maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävästä kokonaisrahoituksesta on varattava Leaderin täytäntöönpanoon ja asetuksen (EU) 2020/2220 4 artiklassa tarkoitettuun yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen.

Kun jäsenvaltiot käyttävät asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohdan kuudennessa tai seitsemännessä alakohdassa säädettyä mahdollisuutta, tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä prosenttiosuuksia sovelletaan maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan myönnettävään kokonaisrahoitukseen ilman asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan 1 kohdan kuudennen tai seitsemännen alakohdan mukaisesti saataville asetettua lisätukea.”

| c) | korvataan 6 a kohta seuraavasti:

  ”6 a.   Edellä olevan 39 b artiklan mukaisesti myönnettävä maaseuturahaston tuki saa olla enintään 2 prosenttia maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan liitteen I ensimmäisessä osassa tarkoitetusta vuosille 2014–2020 myönnettävästä kokonaisrahoituksesta.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 6 a kohta seuraavasti:

”6 a.   Edellä olevan 39 b artiklan mukaisesti myönnettävä maaseuturahaston tuki saa olla enintään 2 prosenttia maaseuturahastosta maaseudun kehittämisohjelmaan liitteen I ensimmäisessä osassa tarkoitetusta vuosille 2014–2020 myönnettävästä kokonaisrahoituksesta.”

| 14) | Korvataan 75 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava maaseudun kehittämisohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2016 ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta vuoteen 2026 asti. Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuodet 2014 ja 2015.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 75 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava maaseudun kehittämisohjelman edellisen kalenterivuoden täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2016 ja tämän jälkeen vuosittain viimeistään 30 päivänä kesäkuuta vuoteen 2026 asti. Vuonna 2016 toimitetun kertomuksen on katettava kalenterivuodet 2014 ja 2015.”

| 15) | Korvataan 78 artikla seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden on laadittava kustakin maaseudun kehittämisohjelmastaan jälkiarviointikertomus vuonna 2026. Kyseinen kertomus on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 78 artikla seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on laadittava kustakin maaseudun kehittämisohjelmastaan jälkiarviointikertomus vuonna 2026. Kyseinen kertomus on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026.”

| 16) | Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

16)

Muutetaan liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 17) | Lisätään uusi liite IA tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

17)

Lisätään uusi liite IA tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

| 18) | Muutetaan liite II seuraavasti:






  a) | muutetaan 17 artiklan 3 kohdan (Investointi fyysiseen omaisuuteen) neljäs sarake seuraavasti:






  i) | korvataan rivi 6 seuraavasti:

  ”Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla
  Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa enintään 35 lisäprosenttiyksiköllä, kun 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista rahoitetaan tukitoimia, joilla edistetään muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä edellyttäen, että tällainen tuki ei ylitä 75:tä prosenttia, ja 20 lisäprosenttiyksiköllä edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90:tä prosenttia, kun kyseessä ovat:






  — | nuoret viljelijät sellaisina kuin heidät määritellään tässä asetuksessa, tai jotka ovat jo aloittaneet toimintansa tukihakemusta edeltävien viiden vuoden aikana; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

18)

Muutetaan liite II seuraavasti:

a)

muutetaan 17 artiklan 3 kohdan (Investointi fyysiseen omaisuuteen) neljäs sarake seuraavasti:

i)

korvataan rivi 6 seuraavasti:

”Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa enintään 35 lisäprosenttiyksiköllä, kun 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista rahoitetaan tukitoimia, joilla edistetään muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä edellyttäen, että tällainen tuki ei ylitä 75:tä prosenttia, ja 20 lisäprosenttiyksiköllä edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90:tä prosenttia, kun kyseessä ovat:

—

nuoret viljelijät sellaisina kuin heidät määritellään tässä asetuksessa, tai jotka ovat jo aloittaneet toimintansa tukihakemusta edeltävien viiden vuoden aikana;

| — | yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet, mukaan lukien tuottajaorganisaatioiden sulautumiseen liittyvät; |
| --- | --- |

—

yhteiset investoinnit ja yhdennetyt hankkeet, mukaan lukien tuottajaorganisaatioiden sulautumiseen liittyvät;

| — | 32 artiklassa tarkoitetut alueet, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita ja muita erityisrajoitteita; |
| --- | --- |

—

32 artiklassa tarkoitetut alueet, joilla on luonnonoloista johtuvia rajoitteita ja muita erityisrajoitteita;

| — | eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet; |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuetut toimet;

| — | 28 ja 29 artiklan mukaisiin tukitoimiin liittyvät investoinnit”; |
| --- | --- |

—

28 ja 29 artiklan mukaisiin tukitoimiin liittyvät investoinnit”;

| ii) | korvataan rivi 11 seuraavasti:

  ”Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla
  Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa enintään 35 lisäprosenttiyksiköllä, kun 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista rahoitetaan tukitoimia, joilla edistetään muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä edellyttäen, että tällainen tuki ei ylitä 75:tä prosenttia, ja 20 lisäprosenttiyksiköllä edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90:tä prosenttia, kun kyseessä ovat eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuettavat tai tuottajaorganisaatioiden sulautumiseen liittyvät toimet”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan rivi 11 seuraavasti:

”Tukikelpoisen investoinnin määrästä muilla alueilla

Edellä mainittuja prosenttiosuuksia voidaan korottaa enintään 35 lisäprosenttiyksiköllä, kun 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista rahoitetaan tukitoimia, joilla edistetään muutosjoustavaa, kestävää ja digitaalista talouden elpymistä edellyttäen, että tällainen tuki ei ylitä 75:tä prosenttia, ja 20 lisäprosenttiyksiköllä edellyttäen, että yhdistetty enimmäistuki ei ylitä 90:tä prosenttia, kun kyseessä ovat eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden yhteydessä tuettavat tai tuottajaorganisaatioiden sulautumiseen liittyvät toimet”;

| b) | korvataan 19 artiklan 6 kohdan (Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen) neljännen sarakkeen rivi 1 seuraavasti:

  ”Nuorta viljelijää kohti 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan nojalla
  Tätä määrää voidaan korottaa vielä enintään 30 000 eurolla, kun tukitoimia rahoitetaan 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 19 artiklan 6 kohdan (Tila- ja yritystoiminnan kehittäminen) neljännen sarakkeen rivi 1 seuraavasti:

”Nuorta viljelijää kohti 19 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan nojalla

Tätä määrää voidaan korottaa vielä enintään 30 000 eurolla, kun tukitoimia rahoitetaan 58 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista rahastoista.”

8 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1306/2013 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 25 artiklaan alakohta seuraavasti:

  ”Kunakin vuotena 2021 ja 2022 varauksen määrä on 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina), ja se sisältyy monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 3, sellaisena kuin se on vahvistettuna neuvoston asetuksen (EU) 2020/2093 (*) [MRK] liitteessä.

  (*)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 11).”
  " |
| --- | --- |

1)

Lisätään 25 artiklaan alakohta seuraavasti:

”Kunakin vuotena 2021 ja 2022 varauksen määrä on 400 miljoonaa euroa (vuoden 2011 hintoina), ja se sisältyy monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen 3, sellaisena kuin se on vahvistettuna neuvoston asetuksen (EU) 2020/2093 (*) [MRK] liitteessä.

*

(*)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 11).”
  "

*

| 2) | Korvataan 33 artikla seuraavasti:

  ”33 artikla
  Talousarviositoumukset
  Maaseudun kehittämisohjelmia koskevien unionin talousarviositoumusten osalta sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 76 artiklaa, tapauksen mukaan yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 (*) 2 artiklan 2 kohdan kanssa.


  (*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

2)

Korvataan 33 artikla seuraavasti:

”33 artikla

Talousarviositoumukset

Maaseudun kehittämisohjelmia koskevien unionin talousarviositoumusten osalta sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 76 artiklaa, tapauksen mukaan yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 (*) 2 artiklan 2 kohdan kanssa.

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2220, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, tiettyjen siirtymäsäännösten vahvistamisesta Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahasto) tukea varten vuosina 2021 ja 2022 sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 muuttamisesta varojen ja soveltamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 ja asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta varojen ja tällaisen tuen jakamisen osalta vuosina 2021 ja 2022 (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 1).”
  "

*

| 3) | Lisätään 35 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”5.   Niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta pidennetään asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan mukaisesti, vuosien 2021 ja 2022 määrärahojen tai asetuksen (EU) N:o 1305/2013 58 a artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lisävarojen osalta ei myönnetä ennakkomaksua.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 35 artiklaan kohta seuraavasti:

”5.   Niiden ohjelmien tapauksessa, joiden ohjelmakautta pidennetään asetuksen (EU) 2020/2220 1 artiklan mukaisesti, vuosien 2021 ja 2022 määrärahojen tai asetuksen (EU) N:o 1305/2013 58 a artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen lisävarojen osalta ei myönnetä ennakkomaksua.”

| 4) | Lisätään 36 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Ensimmäisen alakohdan b alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 1305/2013 58 a artiklassa tarkoitettuihin lisävaroihin.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään 36 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Ensimmäisen alakohdan b alakohtaa sovelletaan soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o 1305/2013 58 a artiklassa tarkoitettuihin lisävaroihin.”

| 5) | Korvataan 37 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Saatuaan maaseudun kehittämisohjelman toteutusta koskevan viimeisen vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen komissio suorittaa käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa loppumaksun voimassa olevan rahoitussuunnitelman, asianomaisen maaseudun kehittämisohjelman viimeisen täytäntöönpanovuoden tilinpäätöksen sekä vastaavan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen perusteella. Kyseinen tilinpäätös on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 2 kohdassa, tapauksen mukaan yhdessä asetuksen (EU) 2020/2220 2 artiklan 2 kohdan kanssa, tarkoitetusta menojen viimeisestä tukikelpoisuuspäivästä, ja sen on katettava hyväksytyn maksajaviraston menojen viimeiseen tukikelpoisuuspäivään asti toteuttamat menot.” |
| --- | --- |

5)

Korvataan 37 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Saatuaan maaseudun kehittämisohjelman toteutusta koskevan viimeisen vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen komissio suorittaa käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa loppumaksun voimassa olevan rahoitussuunnitelman, asianomaisen maaseudun kehittämisohjelman viimeisen täytäntöönpanovuoden tilinpäätöksen sekä vastaavan tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen perusteella. Kyseinen tilinpäätös on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 2 kohdassa, tapauksen mukaan yhdessä asetuksen (EU) 2020/2220 2 artiklan 2 kohdan kanssa, tarkoitetusta menojen viimeisestä tukikelpoisuuspäivästä, ja sen on katettava hyväksytyn maksajaviraston menojen viimeiseen tukikelpoisuuspäivään asti toteuttamat menot.”

| 6) | Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Talousarviositoumuksen osa, joka on vielä avoimena asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 2 kohdassa, tapauksen mukaan yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 2 artiklan 2 kohdan kanssa, tarkoitettuna menojen viimeisenä tukikelpoisuuspäivänä ja josta ei ole tehty menoilmoitusta kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivästä, vapautetaan ilman eri toimenpiteitä.” |
| --- | --- |

6)

Korvataan 38 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Talousarviositoumuksen osa, joka on vielä avoimena asetuksen (EU) N:o 1303/2013 65 artiklan 2 kohdassa, tapauksen mukaan yhdessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 2 artiklan 2 kohdan kanssa, tarkoitettuna menojen viimeisenä tukikelpoisuuspäivänä ja josta ei ole tehty menoilmoitusta kuuden kuukauden kuluessa kyseisestä päivästä, vapautetaan ilman eri toimenpiteitä.”

9 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1307/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1307/2013 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 11 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan mukaisesti tehdyt päätökset ja mahdollinen alennuksista johtuva arvioitu tulo vuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja vuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään 11 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan mukaisesti tehdyt päätökset ja mahdollinen alennuksista johtuva arvioitu tulo vuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja vuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.”

| 2) | Muutetaan 14 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltiot voivat päättää asettaa saataville enintään 15 prosenttia tämän asetuksen liitteessä II esitetyistä kalenterivuosien 2021 ja 2022 vuotuisista kansallisista enimmäismääristään käytettäväksi maaseuturahastosta varainhoitovuosina 2022 ja 2023 rahoitettavana lisätukena. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä suoriin tukiin. Kyseisestä päätöksestä on ilmoitettava komissiolle kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021, ja siinä on vahvistettava valittu prosenttiosuus.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 14 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot voivat päättää asettaa saataville enintään 15 prosenttia tämän asetuksen liitteessä II esitetyistä kalenterivuosien 2021 ja 2022 vuotuisista kansallisista enimmäismääristään käytettäväksi maaseuturahastosta varainhoitovuosina 2022 ja 2023 rahoitettavana lisätukena. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä suoriin tukiin. Kyseisestä päätöksestä on ilmoitettava komissiolle kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021, ja siinä on vahvistettava valittu prosenttiosuus.”;

| b) | lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltiot, jotka eivät tee 1 kohdan seitsemännessä alakohdassa tarkoitettua päätöstä varainhoitovuosien 2022 ja 2023 osalta, voivat päättää asettaa saataville suorina tukina enintään 15 prosenttia tai Bulgarian, Viron, Espanjan, Latvian, Liettuan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovakian, Suomen ja Ruotsin osalta enintään 25 prosenttia määrästä, joka on osoitettu maaseuturahastosta rahoitettavaan tukeen varainhoitovuonna 2022 asetuksella (EY) N:o 1305/2013 ja varainhoitovuonna 2023 neuvoston asetuksen (EU) 2020/2093 (*) [MRK] hyväksymisen jälkeen annetulla unionin lainsäädännöllä. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä maaseuturahastosta rahoitettaviin tukiin. Kyseisestä päätöksestä on ilmoitettava komissiolle varainhoitovuoden 2022 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja varainhoitovuoden 2023 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021, ja siinä on vahvistettava valittu prosenttiosuus.

  (*)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 11).”
  " |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot, jotka eivät tee 1 kohdan seitsemännessä alakohdassa tarkoitettua päätöstä varainhoitovuosien 2022 ja 2023 osalta, voivat päättää asettaa saataville suorina tukina enintään 15 prosenttia tai Bulgarian, Viron, Espanjan, Latvian, Liettuan, Puolan, Portugalin, Romanian, Slovakian, Suomen ja Ruotsin osalta enintään 25 prosenttia määrästä, joka on osoitettu maaseuturahastosta rahoitettavaan tukeen varainhoitovuonna 2022 asetuksella (EY) N:o 1305/2013 ja varainhoitovuonna 2023 neuvoston asetuksen (EU) 2020/2093 (*) [MRK] hyväksymisen jälkeen annetulla unionin lainsäädännöllä. Vastaava määrä ei ole tämän jälkeen enää käytettävissä maaseuturahastosta rahoitettaviin tukiin. Kyseisestä päätöksestä on ilmoitettava komissiolle varainhoitovuoden 2022 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja varainhoitovuoden 2023 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021, ja siinä on vahvistettava valittu prosenttiosuus.

*

(*)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2093, annettu 17 päivänä joulukuuta 2020, vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 11).”
  "

*

| 3) | Muutetaan 22 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää voidaan korottaa kunkin jäsenvaltion osalta enintään 3 prosentilla liitteessä II esitetystä asianomaisesta vuosittaisesta kansallisesta enimmäismäärästä sen jälkeen, kun on vähennetty määrä, joka saadaan soveltamalla 47 artiklan 1 kohtaa asianomaisen vuoden osalta. Kun jäsenvaltio soveltaa tällaista korotusta, komissio ottaa kyseisen korotuksen huomioon tämän artiklan 1 kohdan mukaista perustukijärjestelmän vuotuista kansallista enimmäismäärää asettaessaan. Tätä varten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 päivään elokuuta 2014 mennessä vuosittaiset prosenttiosuudet, joilla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää on korotettava. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 vuotuisesta prosenttiosuudesta, jolla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää korotetaan kalenterivuosina 2021 ja 2022.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 22 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää voidaan korottaa kunkin jäsenvaltion osalta enintään 3 prosentilla liitteessä II esitetystä asianomaisesta vuosittaisesta kansallisesta enimmäismäärästä sen jälkeen, kun on vähennetty määrä, joka saadaan soveltamalla 47 artiklan 1 kohtaa asianomaisen vuoden osalta. Kun jäsenvaltio soveltaa tällaista korotusta, komissio ottaa kyseisen korotuksen huomioon tämän artiklan 1 kohdan mukaista perustukijärjestelmän vuotuista kansallista enimmäismäärää asettaessaan. Tätä varten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 1 päivään elokuuta 2014 mennessä vuosittaiset prosenttiosuudet, joilla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää on korotettava. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 vuotuisesta prosenttiosuudesta, jolla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää korotetaan kalenterivuosina 2021 ja 2022.”;

| b) | lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jos komission tämän artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltiolle vahvistama enimmäismäärä on eri kuin edellisvuonna liitteessä II vahvistetun määrän muutoksen johdosta tai sellaisen mahdollisen päätöksen johdosta, jonka kyseinen jäsenvaltio on tehnyt tämän artiklan, 14 artiklan 1 tai 2 kohdan, 42 artiklan 1 kohdan, 49 artiklan 1 kohdan, 51 artiklan 1 kohdan tai 53 artiklan mukaisesti, kyseisen jäsenvaltion on kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta vähennettävä tai korotettava lineaarisesti kaikkien tukioikeuksien arvoa ja/tai vähennettävä tai korotettava kansallista varantoa tai alueellisia varantoja tämän artiklan 4 kohdan noudattamisen varmistamiseksi.” |
| --- | --- |

b)

lisätään 5 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jos komission tämän artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltiolle vahvistama enimmäismäärä on eri kuin edellisvuonna liitteessä II vahvistetun määrän muutoksen johdosta tai sellaisen mahdollisen päätöksen johdosta, jonka kyseinen jäsenvaltio on tehnyt tämän artiklan, 14 artiklan 1 tai 2 kohdan, 42 artiklan 1 kohdan, 49 artiklan 1 kohdan, 51 artiklan 1 kohdan tai 53 artiklan mukaisesti, kyseisen jäsenvaltion on kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta vähennettävä tai korotettava lineaarisesti kaikkien tukioikeuksien arvoa ja/tai vähennettävä tai korotettava kansallista varantoa tai alueellisia varantoja tämän artiklan 4 kohdan noudattamisen varmistamiseksi.”

| 4) | Lisätään 23 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa, on ilmoitettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätökset komissiolle kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään 23 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat 1 kohdan ensimmäistä alakohtaa, on ilmoitettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut päätökset komissiolle kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.”

| 5) | Lisätään 25 artiklaan kohdat seuraavasti:

  ”11.   Sovellettuaan 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua mukautusta jäsenvaltiot, jotka ovat käyttäneet tämän artiklan 4 kohdassa säädettyä poikkeusta, voivat päättää, että viljelijöillä 31 päivänä joulukuuta 2019 olevien sellaisten tukioikeuksien yksikköarvoa, joiden arvo on pienempi kuin tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti laskettu vuoden 2020 kansallinen tai alueellinen yksikköarvo, korotetaan kohti vuoden 2020 kansallista tai alueellista yksikköarvoa. Arvon korotus on laskettava seuraavin edellytyksin:






  a) | asianomaisen jäsenvaltion päättämän korotuksen laskentamenetelmä perustuu objektiivisiin ja syrjimättömiin perusteisiin; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 25 artiklaan kohdat seuraavasti:

”11.   Sovellettuaan 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua mukautusta jäsenvaltiot, jotka ovat käyttäneet tämän artiklan 4 kohdassa säädettyä poikkeusta, voivat päättää, että viljelijöillä 31 päivänä joulukuuta 2019 olevien sellaisten tukioikeuksien yksikköarvoa, joiden arvo on pienempi kuin tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti laskettu vuoden 2020 kansallinen tai alueellinen yksikköarvo, korotetaan kohti vuoden 2020 kansallista tai alueellista yksikköarvoa. Arvon korotus on laskettava seuraavin edellytyksin:

a)

asianomaisen jäsenvaltion päättämän korotuksen laskentamenetelmä perustuu objektiivisiin ja syrjimättömiin perusteisiin;

| b) | kaikkia niitä omistettuja tai vuokrattuja tukioikeuksia tai osaa niistä, jotka ovat viljelijöillä 31 päivänä joulukuuta 2019 ja joiden arvo on vuoden 2020 kansallista tai alueellista yksikköarvoa suurempi, sellaisena kuin se on laskettuna toisen alakohdan mukaisesti, vähennetään kyseisen korotuksen rahoittamiseksi; kyseistä vähennystä sovelletaan kyseisten tukioikeuksien arvon sekä vuoden 2020 kansallisen tai alueellisen yksikköarvon väliseen erotukseen; kyseisen vähennyksen soveltamisen on perustuttava objektiivisiin ja syrjimättömiin perusteisiin, joihin voi sisältyä vähennyksen enimmäismäärän vahvistaminen.
  Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vuoden 2020 kansallinen tai alueellinen yksikköarvo lasketaan jakamalla 22 artiklan 1 kohdan tai 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetun perustukijärjestelmän kansallinen tai alueellinen vuoden 2020 enimmäismäärä, lukuun ottamatta kansallisten tai alueellisten varantojen määrää, viljelijöillä 31 päivänä joulukuuta 2019 olevien omistettujen tai vuokrattujen tukioikeuksien lukumäärällä.
  Poiketen siitä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot, jotka ovat käyttäneet tämän artiklan 4 kohdassa säädettyä poikkeusta, voivat päättää säilyttää kyseisen kohdan mukaisesti lasketun tukioikeuksien arvon, jollei 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta mukautuksesta muuta johdu.
  Jäsenvaltioiden on hyvissä ajoin tiedotettava viljelijöille heidän tukioikeuksiensa tämän kohdan mukaisesti määritellystä arvosta. |
| --- | --- |

b)

kaikkia niitä omistettuja tai vuokrattuja tukioikeuksia tai osaa niistä, jotka ovat viljelijöillä 31 päivänä joulukuuta 2019 ja joiden arvo on vuoden 2020 kansallista tai alueellista yksikköarvoa suurempi, sellaisena kuin se on laskettuna toisen alakohdan mukaisesti, vähennetään kyseisen korotuksen rahoittamiseksi; kyseistä vähennystä sovelletaan kyseisten tukioikeuksien arvon sekä vuoden 2020 kansallisen tai alueellisen yksikköarvon väliseen erotukseen; kyseisen vähennyksen soveltamisen on perustuttava objektiivisiin ja syrjimättömiin perusteisiin, joihin voi sisältyä vähennyksen enimmäismäärän vahvistaminen.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu vuoden 2020 kansallinen tai alueellinen yksikköarvo lasketaan jakamalla 22 artiklan 1 kohdan tai 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetun perustukijärjestelmän kansallinen tai alueellinen vuoden 2020 enimmäismäärä, lukuun ottamatta kansallisten tai alueellisten varantojen määrää, viljelijöillä 31 päivänä joulukuuta 2019 olevien omistettujen tai vuokrattujen tukioikeuksien lukumäärällä.

Poiketen siitä, mitä tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot, jotka ovat käyttäneet tämän artiklan 4 kohdassa säädettyä poikkeusta, voivat päättää säilyttää kyseisen kohdan mukaisesti lasketun tukioikeuksien arvon, jollei 22 artiklan 5 kohdassa tarkoitetusta mukautuksesta muuta johdu.

Jäsenvaltioiden on hyvissä ajoin tiedotettava viljelijöille heidän tukioikeuksiensa tämän kohdan mukaisesti määritellystä arvosta.

12.   Jäsenvaltiot voivat kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta päättää jatkaa sisäistä yhdenmukaistamista soveltamalla 11 kohtaa asianomaiseen vuoteen.”

| 6) | Lisätään 29 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Kalenterivuosien 2020 ja 2021 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 25 artiklan 11 kohdassa ja 12 kohdassa tarkoitetuista päätöksistään viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021.
  Kalenterivuoden 2022 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 25 artiklan 12 kohdassa tarkoitetusta päätöksestään viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.” |
| --- | --- |

6)

Lisätään 29 artiklaan kohta seuraavasti:

”Kalenterivuosien 2020 ja 2021 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 25 artiklan 11 kohdassa ja 12 kohdassa tarkoitetuista päätöksistään viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021.

Kalenterivuoden 2022 osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 25 artiklan 12 kohdassa tarkoitetusta päätöksestään viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.”

| 7) | Lisätään 30 artiklan 8 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Kun kyseessä on jako kansallisesta varannosta tai alueellisista varannoista vuosina 2021 ja 2022, tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti poissuljettavaa kansallisen varannon tai alueellisten varantojen määrää mukautetaan 22 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. Kun kyseessä on jako kansallisesta varannosta tai alueellisista varannoista vuosina 2021 ja 2022, tämän kohdan kolmatta alakohtaa ei sovelleta.” |
| --- | --- |

7)

Lisätään 30 artiklan 8 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Kun kyseessä on jako kansallisesta varannosta tai alueellisista varannoista vuosina 2021 ja 2022, tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesti poissuljettavaa kansallisen varannon tai alueellisten varantojen määrää mukautetaan 22 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. Kun kyseessä on jako kansallisesta varannosta tai alueellisista varannoista vuosina 2021 ja 2022, tämän kohdan kolmatta alakohtaa ei sovelleta.”

| 8) | Muutetaan 36 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat vuonna 2020 yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, on jatkettava järjestelmän soveltamista 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen.” |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan 36 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden, jotka soveltavat vuonna 2020 yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, on jatkettava järjestelmän soveltamista 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen.”

| b) | korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti laskettua määrää voidaan kunkin jäsenvaltion osalta korottaa enintään 3 prosentilla liitteessä II määritetystä asiaankuuluvasta vuosittaisesta kansallisesta enimmäismäärästä sen jälkeen, kun on vähennetty määrä, joka saadaan soveltamalla 47 artiklan 1 kohtaa asiaankuuluvan vuoden osalta. Kun jäsenvaltio soveltaa tällaista korotusta, komissio ottaa kyseisen korotuksen huomioon tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaista yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vuotuista kansallista enimmäismäärää vahvistaessaan. Tätä varten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2018 vuosittaiset prosenttiosuudet, joilla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää on korotettava kunakin kalenterivuonna vuodesta 2018. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 vuotuisesta prosenttiosuudesta, jolla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää on korotettava kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti laskettua määrää voidaan kunkin jäsenvaltion osalta korottaa enintään 3 prosentilla liitteessä II määritetystä asiaankuuluvasta vuosittaisesta kansallisesta enimmäismäärästä sen jälkeen, kun on vähennetty määrä, joka saadaan soveltamalla 47 artiklan 1 kohtaa asiaankuuluvan vuoden osalta. Kun jäsenvaltio soveltaa tällaista korotusta, komissio ottaa kyseisen korotuksen huomioon tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaista yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vuotuista kansallista enimmäismäärää vahvistaessaan. Tätä varten jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2018 vuosittaiset prosenttiosuudet, joilla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää on korotettava kunakin kalenterivuonna vuodesta 2018. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 vuotuisesta prosenttiosuudesta, jolla tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettua määrää on korotettava kalenterivuosien 2021 ja 2022 osalta.”

| 9) | Muutetaan 37 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltiot, jotka myöntävät siirtymäkauden kansallista tukea kaudella 2015–2020, voivat päättää myöntää siirtymäkauden kansallista tukea vuosina 2021 ja 2022.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 37 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot, jotka myöntävät siirtymäkauden kansallista tukea kaudella 2015–2020, voivat päättää myöntää siirtymäkauden kansallista tukea vuosina 2021 ja 2022.”;

| b) | korvataan 4 kohdan kuudes luetelmakohta seuraavasti:






  ”– | 50 prosenttia vuonna 2020, 2021 ja 2022.” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan kuudes luetelmakohta seuraavasti:

”–

50 prosenttia vuonna 2020, 2021 ja 2022.”

| 10) | Korvataan 41 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltiot voivat päättää viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä elokuuta myöntää seuraavasta vuodesta alkaen vuotuisen tuen viljelijöille, jotka ovat oikeutettuja tukeen 1 luvun 1, 2, 3 ja 5 jaksossa tai 1 luvun 4 jaksossa tarkoitetun yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaisesti, jäljempänä ’uudelleenjakotuki’. Jäsenvaltiot voivat tehdä tällaisen päätöksen kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021. Jäsenvaltiot, jotka jo soveltavat uudelleenjakotukea, voivat tarkistaa tällaisten tuen myöntämistä tai tukijärjestelmän yksityiskohtia koskevaa päätöstään kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisesta päätöksestään viimeistään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna asiaankuuluvana päivänä.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan 41 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltiot voivat päättää viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä elokuuta myöntää seuraavasta vuodesta alkaen vuotuisen tuen viljelijöille, jotka ovat oikeutettuja tukeen 1 luvun 1, 2, 3 ja 5 jaksossa tai 1 luvun 4 jaksossa tarkoitetun yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaisesti, jäljempänä ’uudelleenjakotuki’. Jäsenvaltiot voivat tehdä tällaisen päätöksen kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021. Jäsenvaltiot, jotka jo soveltavat uudelleenjakotukea, voivat tarkistaa tällaisten tuen myöntämistä tai tukijärjestelmän yksityiskohtia koskevaa päätöstään kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisesta päätöksestään viimeistään ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna asiaankuuluvana päivänä.”

| 11) | Lisätään 42 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta prosenttiosuudesta kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.” |
| --- | --- |

11)

Lisätään 42 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta prosenttiosuudesta kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.”

| 12) | Lisätään 49 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden, jotka myöntävät tukea 48 artiklan mukaisesti kalenterivuonna 2020, on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta prosenttiosuudesta kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.” |
| --- | --- |

12)

Lisätään 49 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden, jotka myöntävät tukea 48 artiklan mukaisesti kalenterivuonna 2020, on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta prosenttiosuudesta kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021.”

| 13) | Korvataan 51 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on käytettävä nuorten viljelijöiden tuen rahoittamiseen enintään 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2014 prosenttiosuus, jonka se arvioi tarvittavan kyseisen tuen rahoittamiseen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 prosenttiosuudet, jotka se arvioi tarvittavan kyseisen tuen rahoittamiseen kalenterivuosina 2021 ja 2022.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan 51 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on käytettävä nuorten viljelijöiden tuen rahoittamiseen enintään 2 prosenttia liitteessä II esitetystä vuotuisesta kansallisesta enimmäismäärästä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä elokuuta 2014 prosenttiosuus, jonka se arvioi tarvittavan kyseisen tuen rahoittamiseen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 prosenttiosuudet, jotka se arvioi tarvittavan kyseisen tuen rahoittamiseen kalenterivuosina 2021 ja 2022.”

| 14) | Korvataan 52 artiklan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 70 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi, kun on kyse toimenpiteistä, joilla vältetään se, että vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen saajat kärsivät markkinoiden rakenteellisesta epätasapainosta tietyllä alalla. Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä voidaan sallia se, että jäsenvaltiot päättävät, että tällaisen tuen maksamista voidaan jatkaa vuoteen 2022 asti niiden tuotantoyksiköiden perusteella, joille vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki myönnettiin menneellä viitejaksolla.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 52 artiklan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 70 artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi, kun on kyse toimenpiteistä, joilla vältetään se, että vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen saajat kärsivät markkinoiden rakenteellisesta epätasapainosta tietyllä alalla. Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä voidaan sallia se, että jäsenvaltiot päättävät, että tällaisen tuen maksamista voidaan jatkaa vuoteen 2022 asti niiden tuotantoyksiköiden perusteella, joille vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki myönnettiin menneellä viitejaksolla.”

| 15) | Muutetaan 53 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Jäsenvaltiot, jotka eivät ole myöntäneet vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea ennen hakuvuotta 2020, voivat tehdä päätöksen ensimmäisen alakohdan mukaisesti kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021.”; |
| --- | --- | --- |

15)

Muutetaan 53 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltiot, jotka eivät ole myöntäneet vapaaehtoista tuotantosidonnaista tukea ennen hakuvuotta 2020, voivat tehdä päätöksen ensimmäisen alakohdan mukaisesti kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021.”;

| b) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Jäsenvaltiot voivat viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä elokuuta tarkistaa tämän luvun mukaisesti tekemäänsä päätöstä.
  Jäsenvaltiot voivat myös viimeistään 8 päivänä helmikuuta 2020 tarkistaa tämän luvun mukaisesti tekemäänsä päätöstä siinä määrin kuin se on tarpeen päätöksen mukauttamiseksi päätökseen, joka on tehty pilareiden välisestä joustosta 14 artiklan mukaisesti kalenterivuodeksi 2020.
  Jäsenvaltioiden on päätettävä kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021, jatkaako vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen myöntämistä vai lopettaako sen kyseisen hakuvuoden osalta.
  Tämän kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisella tarkistuksella tai tämän kohdan kolmannen alakohdan mukaisella ilmoituksella jäsenvaltiot voivat päättää seuraavasta vuodesta alkaen ja kalenterivuosien 2020 ja 2021 osalta samasta kalenterivuodesta alkaen






  a) | jättää 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti vahvistetun prosenttiosuuden ennalleen tai tapauksen mukaan korottaa tai alentaa sitä mainituissa kohdissa säädetyissä rajoissa taikka jättää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun prosenttiosuuden ennalleen tai alentaa sitä; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jäsenvaltiot voivat viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä elokuuta tarkistaa tämän luvun mukaisesti tekemäänsä päätöstä.

Jäsenvaltiot voivat myös viimeistään 8 päivänä helmikuuta 2020 tarkistaa tämän luvun mukaisesti tekemäänsä päätöstä siinä määrin kuin se on tarpeen päätöksen mukauttamiseksi päätökseen, joka on tehty pilareiden välisestä joustosta 14 artiklan mukaisesti kalenterivuodeksi 2020.

Jäsenvaltioiden on päätettävä kalenterivuoden 2021 osalta viimeistään 19 päivänä helmikuuta 2021 ja kalenterivuoden 2022 osalta viimeistään 1 päivänä elokuuta 2021, jatkaako vapaaehtoisen tuotantosidonnaisen tuen myöntämistä vai lopettaako sen kyseisen hakuvuoden osalta.

Tämän kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaisella tarkistuksella tai tämän kohdan kolmannen alakohdan mukaisella ilmoituksella jäsenvaltiot voivat päättää seuraavasta vuodesta alkaen ja kalenterivuosien 2020 ja 2021 osalta samasta kalenterivuodesta alkaen

a)

jättää 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti vahvistetun prosenttiosuuden ennalleen tai tapauksen mukaan korottaa tai alentaa sitä mainituissa kohdissa säädetyissä rajoissa taikka jättää 4 kohdan mukaisesti vahvistetun prosenttiosuuden ennalleen tai alentaa sitä;

| b) | muuttaa tuen myöntämisehtoja; |
| --- | --- |

b)

muuttaa tuen myöntämisehtoja;

| c) | lopettaa tämän luvun mukaisen tuen myöntämisen. |
| --- | --- |

c)

lopettaa tämän luvun mukaisen tuen myöntämisen.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista tämän kohdan ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen alakohtaan liittyvistä päätöksistä viimeistään kyseisissä alakohdissa tarkoitettuina määräpäivinä. Ilmoitettaessa tämän kohdan toisen alakohdan mukaisesta tarkistamispäätöksestä on selitettävä kyseisen tarkistuksen sekä kalenterivuodeksi 2020 pilareiden välisestä joustosta 14 artiklan mukaisesti tehdyn päätöksen välinen yhteys.”

| 16) | Korvataan 54 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on annettava 53 artiklassa tarkoitetut päätökset komissiolle tiedoksi viimeistään kyseisessä artiklassa tarkoitettuina määräpäivinä. Tiedonannossa on 53 artiklan 6 kohdan neljännen kohdan c alakohdassa tarkoitettua päätöstä lukuun ottamatta oltava tiedot kohdealueista, valituista maatalouden muodoista tai aloista sekä myönnettävän tuen tasosta. Edellä 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä ja 53 artiklan 6 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua päätöstä koskevissa tiedonannoissa on oltava myös 53 artiklassa tarkoitettu kansallisen enimmäismäärän prosenttiosuus asiaankuuluvan kalenterivuoden osalta.” |
| --- | --- |

16)

Korvataan 54 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on annettava 53 artiklassa tarkoitetut päätökset komissiolle tiedoksi viimeistään kyseisessä artiklassa tarkoitettuina määräpäivinä. Tiedonannossa on 53 artiklan 6 kohdan neljännen kohdan c alakohdassa tarkoitettua päätöstä lukuun ottamatta oltava tiedot kohdealueista, valituista maatalouden muodoista tai aloista sekä myönnettävän tuen tasosta. Edellä 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä ja 53 artiklan 6 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua päätöstä koskevissa tiedonannoissa on oltava myös 53 artiklassa tarkoitettu kansallisen enimmäismäärän prosenttiosuus asiaankuuluvan kalenterivuoden osalta.”

| 17) | Korvataan 58 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Puuvillan lajikohtaisen tuen määrä tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden lasketaan vuodeksi 2020 kertomalla 2 kohdassa vahvistetut satotasot seuraavilla viitemäärillä:






  — | Bulgariassa: 649,45 euroa, |
| --- | --- | --- |

17)

Korvataan 58 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Puuvillan lajikohtaisen tuen määrä tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden lasketaan vuodeksi 2020 kertomalla 2 kohdassa vahvistetut satotasot seuraavilla viitemäärillä:

—

Bulgariassa: 649,45 euroa,

| — | Kreikassa: 234,18 euroa, |
| --- | --- |

—

Kreikassa: 234,18 euroa,

| — | Espanjassa: 362,15 euroa, |
| --- | --- |

—

Espanjassa: 362,15 euroa,

| — | Portugalissa: 228,00 euroa. |
| --- | --- |

—

Portugalissa: 228,00 euroa.

Puuvillan lajikohtaisen tuen määrä tukikelpoiselle viljelyalalle hehtaaria kohden lasketaan vuosiksi 2021 ja 2022 kertomalla 2 kohdassa vahvistetut satotasot seuraavilla viitemäärillä:

| — | Bulgariassa: 636,13 euroa, |
| --- | --- |

—

Bulgariassa: 636,13 euroa,

| — | Kreikassa: 229,37 euroa, |
| --- | --- |

—

Kreikassa: 229,37 euroa,

| — | Espanjassa: 354,73 euroa, |
| --- | --- |

—

Espanjassa: 354,73 euroa,

| — | Portugalissa: 223,32 euroa.” |
| --- | --- |

—

Portugalissa: 223,32 euroa.”

| 18) | Muutetaan liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

18)

Muutetaan liitteet II ja III tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

10 artikla

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) N:o 1308/2013 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 29 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Toimintaohjelmien, jotka on laadittu alkavaksi 1 päivänä huhtikuuta 2021, on päätyttävä 31 päivänä joulukuuta 2022.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 29 artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Toimintaohjelmien, jotka on laadittu alkavaksi 1 päivänä huhtikuuta 2021, on päätyttävä 31 päivänä joulukuuta 2022.”;

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin maksettava unionin rahoitus vuonna 2020 on






  a) | 11 098 000 euroa Kreikalle; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin maksettava unionin rahoitus vuonna 2020 on

a)

11 098 000 euroa Kreikalle;

| b) | 576 000 euroa Ranskalle; |
| --- | --- |

b)

576 000 euroa Ranskalle;

| c) | 35 991 000 euroa Italialle. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 euroa Italialle.

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimintaohjelmiin maksettava unionin rahoitus kunakin vuotena 2021 ja 2022 on

| a) | 10 666 000 euroa Kreikalle; |
| --- | --- |

a)

10 666 000 euroa Kreikalle;

| b) | 554 000 euroa Ranskalle; |
| --- | --- |

b)

554 000 euroa Ranskalle;

| c) | 34 590 000 euroa Italialle.” |
| --- | --- |

c)

34 590 000 euroa Italialle.”

| 2) | Lisätään 33 artiklan 1 kohtaan alakohdat seuraavasti:

  ”Toimintaohjelmia, joiden pidentäminen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun viiden vuoden enimmäiskeston mukaisena tulee hyväksyttäväksi 29 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, saa pidentää vain 31 päivään joulukuuta 2022 asti.
  Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, uudet toimintaohjelmat, jotka hyväksytään 29 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, saavat kestää enintään kolme vuotta.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 33 artiklan 1 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Toimintaohjelmia, joiden pidentäminen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun viiden vuoden enimmäiskeston mukaisena tulee hyväksyttäväksi 29 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, saa pidentää vain 31 päivään joulukuuta 2022 asti.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, uudet toimintaohjelmat, jotka hyväksytään 29 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, saavat kestää enintään kolme vuotta.”

| 3) | Lisätään 55 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

  ”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, kansallisia ohjelmia, jotka on laadittu 1 päivän elokuuta 2019 ja 31 päivän heinäkuuta 2022 väliseksi ajaksi, jatketaan 31 päivään joulukuuta 2022. Jäsenvaltioiden on muutettava kansallisia ohjelmiaan kyseisen pidennyksen huomioon ottamiseksi, ja niiden on annettava muutetut ohjelmat tiedoksi komissiolle näiden hyväksymistä varten.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 55 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, kansallisia ohjelmia, jotka on laadittu 1 päivän elokuuta 2019 ja 31 päivän heinäkuuta 2022 väliseksi ajaksi, jatketaan 31 päivään joulukuuta 2022. Jäsenvaltioiden on muutettava kansallisia ohjelmiaan kyseisen pidennyksen huomioon ottamiseksi, ja niiden on annettava muutetut ohjelmat tiedoksi komissiolle näiden hyväksymistä varten.”

| 4) | Korvataan 58 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Unionin rahoitus 1 kohdassa säädettyyn tuottajaorganisaatioille maksettavaan tukeen on Saksan osalta 2 277 000 euroa vuonna 2020.
  Unionin rahoitus 1 kohdassa säädettyyn tuottajaorganisaatioille maksettavaan tukeen on Saksan osalta 2 188 000 euroa kunakin vuotena 2021 ja 2022.” |
| --- | --- |

4)

Korvataan 58 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Unionin rahoitus 1 kohdassa säädettyyn tuottajaorganisaatioille maksettavaan tukeen on Saksan osalta 2 277 000 euroa vuonna 2020.

Unionin rahoitus 1 kohdassa säädettyyn tuottajaorganisaatioille maksettavaan tukeen on Saksan osalta 2 188 000 euroa kunakin vuotena 2021 ja 2022.”

| 5) | Lisätään 62 artiklan 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:

  ”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, 64 artiklan ja 66 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnettyjen lupien, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, voimassaoloa jatketaan 31 päivään joulukuuta 2021.
  Tuottajille, joilla on tämän asetuksen 64 artiklan tai 66 artiklan 1 kohdan mukaisia lupia, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, ei saa tämän kohdan ensimmäisestä alakohdasta poiketen asettaa asetuksen (EU) N:o 1306/2013 89 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallinnollista seuraamusta edellyttäen, että ne ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2021, että he eivät aio käyttää lupiaan eivätkä he halua hyödyntää tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua lupien voimassaolon jatkamista.” |
| --- | --- |

5)

Lisätään 62 artiklan 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:

”Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, 64 artiklan ja 66 artiklan 1 kohdan mukaisesti myönnettyjen lupien, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, voimassaoloa jatketaan 31 päivään joulukuuta 2021.

Tuottajille, joilla on tämän asetuksen 64 artiklan tai 66 artiklan 1 kohdan mukaisia lupia, joiden voimassaolo umpeutuu vuonna 2020, ei saa tämän kohdan ensimmäisestä alakohdasta poiketen asettaa asetuksen (EU) N:o 1306/2013 89 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua hallinnollista seuraamusta edellyttäen, että ne ilmoittavat toimivaltaisille viranomaisille viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2021, että he eivät aio käyttää lupiaan eivätkä he halua hyödyntää tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua lupien voimassaolon jatkamista.”

| 6) | Muutetaan 68 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Tällainen muuntaminen tehdään kyseisten tuottajien ennen 31 päivää joulukuuta 2015 esittämän pyynnön perusteella. Jäsenvaltiot voivat päättää, että tuottajien sallitaan esittää tällainen pyyntö oikeuksien muuntamisesta luviksi 31 päivään joulukuuta 2022 saakka.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 68 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tällainen muuntaminen tehdään kyseisten tuottajien ennen 31 päivää joulukuuta 2015 esittämän pyynnön perusteella. Jäsenvaltiot voivat päättää, että tuottajien sallitaan esittää tällainen pyyntö oikeuksien muuntamisesta luviksi 31 päivään joulukuuta 2022 saakka.”;

| b) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla myönnettyjen lupien voimassaoloaika on sama kuin 1 kohdassa tarkoitettujen istutusoikeuksien voimassaoloaika. Jos kyseisiä lupia ei käytetä, ne lakkaavat olemasta voimassa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 tai, jos jäsenvaltio on tehnyt 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun päätöksen, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla myönnettyjen lupien voimassaoloaika on sama kuin 1 kohdassa tarkoitettujen istutusoikeuksien voimassaoloaika. Jos kyseisiä lupia ei käytetä, ne lakkaavat olemasta voimassa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018 tai, jos jäsenvaltio on tehnyt 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun päätöksen, viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025.”

| 7) | Lisätään II osaston III luvun 4 jakson loppuun artikla seuraavasti:

  ”167 a artikla
  Kaupan pitämistä koskevat säännöt oliiviöljyn yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi

  1.   Oliiviöljyn, myös oliivien, joista ne ovat peräisin, yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat säätää kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi.
  Tällaisten sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia eivätkä ne saa






  a) | liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen; |
| --- | --- | --- |

7)

Lisätään II osaston III luvun 4 jakson loppuun artikla seuraavasti:

”167 a artikla

Kaupan pitämistä koskevat säännöt oliiviöljyn yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi

1.   Oliiviöljyn, myös oliivien, joista ne ovat peräisin, yhteismarkkinoiden toiminnan tehostamiseksi ja vakauttamiseksi tuottajajäsenvaltiot voivat säätää kaupan pitämistä koskevia sääntöjä tarjonnan sääntelemiseksi.

Tällaisten sääntöjen tulee olla tavoitteeseen nähden oikeasuhtaisia eivätkä ne saa

a)

liittyä mihinkään liiketoimeen asianomaisen tuotteen ensimmäisen markkinoille saattamisen jälkeen;

| b) | sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista; |
| --- | --- |

b)

sallia hintojen edes ohjeellista vahvistamista tai suosittamista;

| c) | johtaa siihen, että markkinointivuoden tuotannosta ei ole käytettävissä suurta osaa, joka muussa tapauksessa olisi käytettävissä. |
| --- | --- |

c)

johtaa siihen, että markkinointivuoden tuotannosta ei ole käytettävissä suurta osaa, joka muussa tapauksessa olisi käytettävissä.

2.   Edellä 1 kohdassa esitetyt säännöt on saatettava laajalti toimijoiden tietoon julkaisemalla ne kokonaisuudessaan asianomaisen jäsenvaltion virallisessa lehdessä.

3.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tämän artiklan mukaisesti tehdyistä päätöksistä.”

| 8) | Lisätään 211 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa ei sovelleta kansallisiin verotuksellisiin toimenpiteisiin, joiden nojalla jäsenvaltiot päättävät poiketa yleisistä verosäännöistä sallimalla viljelijöihin sovellettavan tuloverokannan laskemisen monivuotisen kauden perusteella veropohjan tasoittamiseksi useamman vuoden ajalle.” |
| --- | --- |

8)

Lisätään 211 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Poiketen siitä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107, 108 ja 109 artiklaa ei sovelleta kansallisiin verotuksellisiin toimenpiteisiin, joiden nojalla jäsenvaltiot päättävät poiketa yleisistä verosäännöistä sallimalla viljelijöihin sovellettavan tuloverokannan laskemisen monivuotisen kauden perusteella veropohjan tasoittamiseksi useamman vuoden ajalle.”

| 9) | Lisätään 214 a artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Suomi voi vuosina 2021 ja 2022 edelleen myöntää ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja kansallisia tukia komission vuodeksi 2020 hyväksymien edellytysten ja määrien mukaisesti.” |
| --- | --- |

9)

Lisätään 214 a artiklaan kohta seuraavasti:

”Suomi voi vuosina 2021 ja 2022 edelleen myöntää ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja kansallisia tukia komission vuodeksi 2020 hyväksymien edellytysten ja määrien mukaisesti.”

| 10) | Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteessä IV olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

10)

Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteessä IV olevalla tekstillä.

III OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

11 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sen 9 artiklan 5 alakohtaa (koskien asetuksen (EU) N:o 1307/2013 25 artiklan 11 kohtaa) ja 10 artiklan 5 alakohtaa (koskien asetuksen (EU) N:o 1308/2013 62 artiklan 3 kohtaa) sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020.

Poiketen siitä, mitä tämän artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään, 7 artiklan 12 alakohta, 13 alakohdan a alakohta ja 17 ja 18 alakohta tulee voimaan elpymisvälinettä koskevan asetuksen voimaantulopäivänä. Sen 7 artiklan 12 alakohtaa, 13 alakohdan a alakohtaa ja 17 ja 18 alakohtaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL C 232, 14.7.2020, s. 29.

1

(2)  
  EUVL C 109, 1.4.2020, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1305/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1306/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1307/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 637/2008 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 608).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1310/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, eräistä maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) myönnettävää tukea koskevista siirtymäsäännöksistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 muuttamisesta varojen ja niiden jaon osalta vuonna 2014 sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1307/2013, (EU) N:o 1306/2013 ja (EU) N:o 1308/2013 muuttamisesta niiden soveltamisen osalta vuonna 2014 (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 865).

9

(10)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 807/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 täydentämisestä ja siirtymäsäännöksistä (EUVL L 227, 31.7.2014, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2393, annettu 13 päivänä joulukuuta 2017, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen annetun asetuksen (EU) N:o 1305/2013, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013, yhteisen maatalouspolitiikan tukijärjestelmissä viljelijöille myönnettäviä suoria tukia koskevista säännöistä annetun asetuksen (EU) N:o 1307/2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EU) N:o 1308/2013 ja elintarvikeketjuun, eläinten terveyteen ja eläinten hyvinvointiin, kasvien terveyteen ja kasvien lisäysaineistoon liittyvien menojen hallinnointia koskevista säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 652/2014 muuttamisesta (EUVL L 350, 29.12.2017, s. 15).

11

(12)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 23).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

13

(14)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005, s. 1).

14

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999, annettu 17 päivänä toukokuuta 1999, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta (EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80).

15

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1305/2013 liite I seuraavasti:

| 1) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”1 OSA: MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAN UNIONIN TUEN JAKAUTUMINEN (2014–2020)”. |
| --- | --- |

1)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”1 OSA: MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAN UNIONIN TUEN JAKAUTUMINEN (2014–2020)”.

| 2) | Lisätään seuraava otsikko ja taulukko:

  ”
  2 OSA: MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAN UNIONIN TUEN JAKAUTUMINEN (2021 JA 2022)

  (euroa käypinä hintoina) | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 101 120 350 | 82 800 894 |
| Bulgaria | 344 590 304 | 282 162 644 |
| Tšekki | 316 532 230 | 259 187 708 |
| Tanska | 92 734 249 | 75 934 060 |
| Saksa | 1 334 041 136 | 1 092 359 738 |
| Viro | 107 490 074 | 88 016 648 |
| Irlanti | 380 590 206 | 311 640 628 |
| Kreikka | 680 177 956 | 556 953 600 |
| Espanja | 1 319 414 366 | 1 080 382 825 |
| Ranska | 1 782 336 917 | 1 459 440 070 |
| Kroatia | 363 085 794 | 297 307 401 |
| Italia | 1 648 587 531 | 1 349 921 375 |
| Kypros | 29 029 670 | 23 770 514 |
| Latvia | 143 490 636 | 117 495 173 |
| Liettua | 238 747 895 | 195 495 162 |
| Luxemburg | 15 034 338 | 12 310 644 |
| Unkari | 509 100 229 | 416 869 149 |
| Malta | 24 406 009 | 19 984 497 |
| Alankomaat | 89 478 781 | 73 268 369 |
| Itävalta | 635 078 708 | 520 024 752 |
| Puola | 1 612 048 020 | 1 320 001 539 |
| Portugali | 660 145 863 | 540 550 620 |
| Romania | 1 181 006 852 | 967 049 892 |
| Slovenia | 134 545 025 | 110 170 192 |
| Slovakia | 316 398 138 | 259 077 909 |
| Suomi | 432 993 097 | 354 549 956 |
| Ruotsi | 258 769 726 | 211 889 741 |
| EU-27 yhteensä | 14 750 974 100 | 12 078 615 700 |
| Tekninen apu | 36 969 860 | 30 272 220 |
| Yhteensä | 14 787 943 960 | 12 108 887 920 ” |

2)

Lisätään seuraava otsikko ja taulukko:

”
  2 OSA: MAASEUDUN KEHITTÄMISTÄ KOSKEVAN UNIONIN TUEN JAKAUTUMINEN (2021 JA 2022)

(euroa käypinä hintoina)

2021

2022

Belgia

101 120 350

82 800 894

Bulgaria

344 590 304

282 162 644

Tšekki

316 532 230

259 187 708

Tanska

92 734 249

75 934 060

Saksa

1 334 041 136

1 092 359 738

Viro

107 490 074

88 016 648

Irlanti

380 590 206

311 640 628

Kreikka

680 177 956

556 953 600

Espanja

1 319 414 366

1 080 382 825

Ranska

1 782 336 917

1 459 440 070

Kroatia

363 085 794

297 307 401

Italia

1 648 587 531

1 349 921 375

Kypros

29 029 670

23 770 514

Latvia

143 490 636

117 495 173

Liettua

238 747 895

195 495 162

Luxemburg

15 034 338

12 310 644

Unkari

509 100 229

416 869 149

Malta

24 406 009

19 984 497

Alankomaat

89 478 781

73 268 369

Itävalta

635 078 708

520 024 752

Puola

1 612 048 020

1 320 001 539

Portugali

660 145 863

540 550 620

Romania

1 181 006 852

967 049 892

Slovenia

134 545 025

110 170 192

Slovakia

316 398 138

259 077 909

Suomi

432 993 097

354 549 956

Ruotsi

258 769 726

211 889 741

EU-27 yhteensä

14 750 974 100

12 078 615 700

Tekninen apu

36 969 860

30 272 220

Yhteensä

14 787 943 960

12 108 887 920 ”

---

LIITE II

Lisätään asetukseen (EU) N:o 1305/2013 liite I a seuraavasti:

”LIITE I a

58 A ARTIKLASSA TARKOITETTU LISÄVAROJEN JAKAUTUMINEN JÄSENVALTIOITTAIN

(euroa käypinä hintoina)

| | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 14 246 948 | 33 907 737 |
| Bulgaria | 59 744 633 | 142 192 228 |
| Tšekki | 54 879 960 | 130 614 305 |
| Tanska | 16 078 147 | 38 265 991 |
| Saksa | 209 940 765 | 499 659 020 |
| Viro | 18 636 494 | 44 354 855 |
| Irlanti | 56 130 739 | 133 591 159 |
| Kreikka | 108 072 886 | 257 213 470 |
| Espanja | 212 332 550 | 505 351 469 |
| Ranska | 256 456 603 | 610 366 714 |
| Kroatia | 59 666 188 | 142 005 526 |
| Italia | 269 404 179 | 641 181 947 |
| Kypros | 3 390 542 | 8 069 491 |
| Latvia | 24 878 226 | 59 210 178 |
| Liettua | 41 393 810 | 98 517 267 |
| Luxemburg | 2 606 635 | 6 203 790 |
| Unkari | 88 267 157 | 210 075 834 |
| Malta | 2 588 898 | 6 161 577 |
| Alankomaat | 15 513 719 | 36 922 650 |
| Itävalta | 101 896 221 | 242 513 006 |
| Puola | 279 494 858 | 665 197 761 |
| Portugali | 104 599 747 | 248 947 399 |
| Romania | 204 761 482 | 487 332 328 |
| Slovenia | 21 684 662 | 51 609 495 |
| Slovakia | 48 286 370 | 114 921 561 |
| Suomi | 61 931 116 | 147 396 056 |
| Ruotsi | 44 865 170 | 106 779 104 |
| EU-27 yhteensä | 2 381 748 705 | 5 668 561 918 |
| Tekninen apu (0,25 %) | 5 969 295 | 14 206 922 |
| Yhteensä | 2 387 718 000 | 5 682 768 840 |

2021

2022

Belgia

14 246 948

33 907 737

Bulgaria

59 744 633

142 192 228

Tšekki

54 879 960

130 614 305

Tanska

16 078 147

38 265 991

Saksa

209 940 765

499 659 020

Viro

18 636 494

44 354 855

Irlanti

56 130 739

133 591 159

Kreikka

108 072 886

257 213 470

Espanja

212 332 550

505 351 469

Ranska

256 456 603

610 366 714

Kroatia

59 666 188

142 005 526

Italia

269 404 179

641 181 947

Kypros

3 390 542

8 069 491

Latvia

24 878 226

59 210 178

Liettua

41 393 810

98 517 267

Luxemburg

2 606 635

6 203 790

Unkari

88 267 157

210 075 834

Malta

2 588 898

6 161 577

Alankomaat

15 513 719

36 922 650

Itävalta

101 896 221

242 513 006

Puola

279 494 858

665 197 761

Portugali

104 599 747

248 947 399

Romania

204 761 482

487 332 328

Slovenia

21 684 662

51 609 495

Slovakia

48 286 370

114 921 561

Suomi

61 931 116

147 396 056

Ruotsi

44 865 170

106 779 104

EU-27 yhteensä

2 381 748 705

5 668 561 918

Tekninen apu (0,25 %)

5 969 295

14 206 922

Yhteensä

2 387 718 000

5 682 768 840

---

LIITE III

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1307/2013 liitteet II ja III seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteeseen II sarakkeet seuraavasti:






  ”2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494 926 | 494 926 |
| 788 626 | 797 255 |
| 854 947 | 854 947 |
| 862 367 | 862 367 |
| 4 915 695 | 4 915 695 |
| 190 715 | 193 576 |
| 1 186 282 | 1 186 282 |
| 1 891 660 | 1 890 730 |
| 4 800 590 | 4 797 439 |
| 7 285 001 | 7 274 171 |
| 344 340 | 374 770 |
| 3 628 529 | 3 628 529 |
| 47 648 | 47 648 |
| 339 055 | 344 140 |
| 569 965 | 578 515 |
| 32 748 | 32 748 |
| 1 243 185 | 1 243 185 |
| 4 594 | 4 594 |
| 717 382 | 717 382 |
| 677 582 | 677 582 |
| 3 030 049 | 3 061 233 |
| 595 873 | 600 528 |
| 1 891 805 | 1 919 363 |
| 131 530 | 131 530 |
| 391 174 | 396 034 |
| 515 713 | 517 532 |
| 685 676 | 685 904 ” |

1)

Lisätään liitteeseen II sarakkeet seuraavasti:

”2021

2022

494 926

494 926

788 626

797 255

854 947

854 947

862 367

862 367

4 915 695

4 915 695

190 715

193 576

1 186 282

1 186 282

1 891 660

1 890 730

4 800 590

4 797 439

7 285 001

7 274 171

344 340

374 770

3 628 529

3 628 529

47 648

47 648

339 055

344 140

569 965

578 515

32 748

32 748

1 243 185

1 243 185

4 594

4 594

717 382

717 382

677 582

677 582

3 030 049

3 061 233

595 873

600 528

1 891 805

1 919 363

131 530

131 530

391 174

396 034

515 713

517 532

685 676

685 904 ”

| 2) | Lisätään liitteeseen III sarakkeet seuraavasti:






  ”2021 | 2022 |
| --- | --- | --- |
| 494,9 | 494,9 |
| 791,2 | 799,8 |
| 854,9 | 854,9 |
| 862,4 | 862,4 |
| 4 915,7 | 4 915,7 |
| 190,7 | 193,6 |
| 1 186,3 | 1 186,3 |
| 2 075,7 | 2 074,7 |
| 4 860,3 | 4 857,1 |
| 7 285,0 | 7 274,2 |
| 344,3 | 374,8 |
| 3 628,5 | 3 628,5 |
| 47,6 | 47,6 |
| 339,1 | 344,1 |
| 570,0 | 578,5 |
| 32,7 | 32,7 |
| 1 243,2 | 1 243,2 |
| 4,6 | 4,6 |
| 717,4 | 717,4 |
| 677,6 | 677,6 |
| 3 030,0 | 3 061,2 |
| 596,1 | 600,7 |
| 1 891,8 | 1 919,4 |
| 131,5 | 131,5 |
| 391,2 | 396,0 |
| 515,7 | 517,5 |
| 685,7 | 685,9” |

2)

Lisätään liitteeseen III sarakkeet seuraavasti:

”2021

2022

494,9

494,9

791,2

799,8

854,9

854,9

862,4

862,4

4 915,7

4 915,7

190,7

193,6

1 186,3

1 186,3

2 075,7

2 074,7

4 860,3

4 857,1

7 285,0

7 274,2

344,3

374,8

3 628,5

3 628,5

47,6

47,6

339,1

344,1

570,0

578,5

32,7

32,7

1 243,2

1 243,2

4,6

4,6

717,4

717,4

677,6

677,6

3 030,0

3 061,2

596,1

600,7

1 891,8

1 919,4

131,5

131,5

391,2

396,0

515,7

517,5

685,7

685,9”

---

LIITE IV

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liite VI seuraavasti:

”LIITE VI

44 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUT TUKIOHJELMIA KOSKEVAT TALOUSARVIORAJAT

| tuhatta euroa varainhoitovuotta kohden |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017–2020 | Vuodesta 2021 lähtien |
| Bulgaria | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 26 762 | 25 721 |
| Tšekki | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 5 155 | 4 954 |
| Saksa | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 38 895 | 37 381 |
| Kreikka | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 963 | 23 030 |
| Espanja | 353 081 | 210 332 | 210 332 | 210 332 | 202 147 |
| Ranska | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 280 545 | 269 628 |
| Kroatia | 11 885 | 11 885 | 11 885 | 10 832 | 10 410 |
| Italia | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 336 997 | 323 883 |
| Kypros | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 646 | 4 465 |
| Liettua | 45 | 45 | 45 | 45 | 43 |
| Luxemburg | 588 | – | – | – | – |
| Unkari | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 29 103 | 27 970 |
| Malta | 402 | – | – | – | – |
| Itävalta | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 688 | 13 155 |
| Portugali | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 65 208 | 62 670 |
| Romania | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 47 700 | 45 844 |
| Slovenia | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 5 045 | 4 849 |
| Slovakia | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 5 085 | 4 887 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 120 | – | – | – | – |

tuhatta euroa varainhoitovuotta kohden

2014

2015

2016

2017–2020

Vuodesta 2021 lähtien

Bulgaria

26 762

26 762

26 762

26 762

25 721

Tšekki

5 155

5 155

5 155

5 155

4 954

Saksa

38 895

38 895

38 895

38 895

37 381

Kreikka

23 963

23 963

23 963

23 963

23 030

Espanja

353 081

210 332

210 332

210 332

202 147

Ranska

280 545

280 545

280 545

280 545

269 628

Kroatia

11 885

11 885

11 885

10 832

10 410

Italia

336 997

336 997

336 997

336 997

323 883

Kypros

4 646

4 646

4 646

4 646

4 465

Liettua

45

45

45

45

43

Luxemburg

588

–

–

–

–

Unkari

29 103

29 103

29 103

29 103

27 970

Malta

402

–

–

–

–

Itävalta

13 688

13 688

13 688

13 688

13 155

Portugali

65 208

65 208

65 208

65 208

62 670

Romania

47 700

47 700

47 700

47 700

45 844

Slovenia

5 045

5 045

5 045

5 045

4 849

Slovakia

5 085

5 085

5 085

5 085

4 887

Yhdistynyt kuningaskunta

120

–

–

–

–

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/30

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2221,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 177 artiklan ja 322 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Covid-19-pandemian taloudellisista, sosiaalisista ja terveyteen liittyvistä seurauksista aiheutunut kriisi on vaikuttanut jäsenvaltioihin ennennäkemättömällä tavalla. Kriisi haittaa jäsenvaltioiden talouskasvua, mikä puolestaan pahentaa vakavaa likviditeetin puutetta, joka johtuu jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muihin taloudenaloihin tarvittavien julkisten investointien äkillisestä ja merkittävästä kasvusta. Kriisi on myös pahentanut köyhyysriskissä olevien ihmisten tilannetta ja heikentänyt siten sosiaalista yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioissa. Lisäksi sisärajojen sulkemisella on ollut vakava vaikutus taloudelliseen yhteistyöhön, etenkin raja-alueilla, ja se on vaikuttanut työntekijöiden työmatkaliikenteeseen ja mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, kannattavuuteen. Näin on muodostunut poikkeuksellinen tilanne, jonka ratkaisemiseksi on toteutettava erityisiä, välittömiä ja poikkeuksellisia toimenpiteitä, jotka tavoittavat nopeasti reaalitalouden. |
| --- | --- |

(1)

Covid-19-pandemian taloudellisista, sosiaalisista ja terveyteen liittyvistä seurauksista aiheutunut kriisi on vaikuttanut jäsenvaltioihin ennennäkemättömällä tavalla. Kriisi haittaa jäsenvaltioiden talouskasvua, mikä puolestaan pahentaa vakavaa likviditeetin puutetta, joka johtuu jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muihin taloudenaloihin tarvittavien julkisten investointien äkillisestä ja merkittävästä kasvusta. Kriisi on myös pahentanut köyhyysriskissä olevien ihmisten tilannetta ja heikentänyt siten sosiaalista yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioissa. Lisäksi sisärajojen sulkemisella on ollut vakava vaikutus taloudelliseen yhteistyöhön, etenkin raja-alueilla, ja se on vaikuttanut työntekijöiden työmatkaliikenteeseen ja mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, kannattavuuteen. Näin on muodostunut poikkeuksellinen tilanne, jonka ratkaisemiseksi on toteutettava erityisiä, välittömiä ja poikkeuksellisia toimenpiteitä, jotka tavoittavat nopeasti reaalitalouden.

| (2) | Kriisin vaikutuksiin reagoimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) N:o 1301/2013 (4) ja (EU) N:o 1303/2013 (5) muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/460 (6), jotta Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä ’EAKR’, Euroopan sosiaalirahastosta, jäljempänä ’ESR’, ja koheesiorahastosta, jäljempänä yhdessä ’rahastot’, ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, jäljempänä ’EMKR’, tuettujen toimenpideohjelmien täytäntöönpano olisi joustavampaa. Kun talouteen ja yhteiskuntiin kohdistuvat vakavat kielteiset vaikutukset kuitenkin pahenivat unionissa, näitä kahta asetusta muutettiin jälleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/558 (7). Kyseisten muutosten ansiosta jäsenvaltioille on voitu tarjota poikkeuksellista lisäjoustoa, jotta ne voivat keskittyä ennennäkemättömän kriisin edellyttämiin toimiin, parantamalla mahdollisuutta saada rahastojen käyttämätön tuki käyttöön ja yksinkertaistamalla ohjelmien täytäntöönpanoon ja tarkastuksiin liittyviä menettelyvaatimuksia. |
| --- | --- |

(2)

Kriisin vaikutuksiin reagoimiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksia (EU) N:o 1301/2013 (4) ja (EU) N:o 1303/2013 (5) muutettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/460 (6), jotta Euroopan aluekehitysrahastosta, jäljempänä ’EAKR’, Euroopan sosiaalirahastosta, jäljempänä ’ESR’, ja koheesiorahastosta, jäljempänä yhdessä ’rahastot’, ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta, jäljempänä ’EMKR’, tuettujen toimenpideohjelmien täytäntöönpano olisi joustavampaa. Kun talouteen ja yhteiskuntiin kohdistuvat vakavat kielteiset vaikutukset kuitenkin pahenivat unionissa, näitä kahta asetusta muutettiin jälleen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/558 (7). Kyseisten muutosten ansiosta jäsenvaltioille on voitu tarjota poikkeuksellista lisäjoustoa, jotta ne voivat keskittyä ennennäkemättömän kriisin edellyttämiin toimiin, parantamalla mahdollisuutta saada rahastojen käyttämätön tuki käyttöön ja yksinkertaistamalla ohjelmien täytäntöönpanoon ja tarkastuksiin liittyviä menettelyvaatimuksia.

| (3) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä huhtikuuta 2020 elpymistä koskevan etenemissuunnitelman, jotta voitaisiin korjata talouteen kohdistuvat valtavat häiriöt ja yhtäältä lievittää unionille aiheutuvia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, jotka johtuvat jäsenvaltioiden covid-19-taudin leviämisen hillitsemiseksi käyttöön ottamista poikkeuksellisista rajoituksista, ja toisaalta eri jäsenvaltioissa saatavilla olevien kansallisten keinojen vaihtelevuudesta johtuvia epäsymmetrisen elpymisen riskejä, joilla puolestaan on ollut vakavia vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan. Elpymistä koskevaan etenemissuunnitelmaan sisältyy vahva investointiosio, ja siinä kehotetaan perustamaan eurooppalainen elpymisrahasto. Lisäksi siinä annetaan, kuten 21 päivänä heinäkuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä toistetaan, komissiolle tehtäväksi analysoida tarpeet, jotta määrärahat kohdennettaisiin kriisin pahimmin koettelemiin aloihin ja maantieteellisiin osiin unionissa, sekä selvensi myös yhteyttä vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen. |
| --- | --- |

(3)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23 päivänä huhtikuuta 2020 elpymistä koskevan etenemissuunnitelman, jotta voitaisiin korjata talouteen kohdistuvat valtavat häiriöt ja yhtäältä lievittää unionille aiheutuvia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia, jotka johtuvat jäsenvaltioiden covid-19-taudin leviämisen hillitsemiseksi käyttöön ottamista poikkeuksellisista rajoituksista, ja toisaalta eri jäsenvaltioissa saatavilla olevien kansallisten keinojen vaihtelevuudesta johtuvia epäsymmetrisen elpymisen riskejä, joilla puolestaan on ollut vakavia vaikutuksia sisämarkkinoiden toimintaan. Elpymistä koskevaan etenemissuunnitelmaan sisältyy vahva investointiosio, ja siinä kehotetaan perustamaan eurooppalainen elpymisrahasto. Lisäksi siinä annetaan, kuten 21 päivänä heinäkuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä toistetaan, komissiolle tehtäväksi analysoida tarpeet, jotta määrärahat kohdennettaisiin kriisin pahimmin koettelemiin aloihin ja maantieteellisiin osiin unionissa, sekä selvensi myös yhteyttä vuosien 2021–2027 monivuotiseen rahoituskehykseen.

| (4) | Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteydessä olisi toteutettava neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (8) mukaisesti ja siinä osoitettujen määrärahojen rajoissa elpymis- ja palautumistoimenpiteitä covid-19-kriisin ennennäkemättömien vaikutusten lieventämiseksi. Tällaisia lisämäärärahoja olisi käytettävä asetuksessa (EU) 2020/2094 säädettyjen määräaikojen noudattamisen varmistamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteydessä olisi toteutettava neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (8) mukaisesti ja siinä osoitettujen määrärahojen rajoissa elpymis- ja palautumistoimenpiteitä covid-19-kriisin ennennäkemättömien vaikutusten lieventämiseksi. Tällaisia lisämäärärahoja olisi käytettävä asetuksessa (EU) 2020/2094 säädettyjen määräaikojen noudattamisen varmistamiseen.

| (5) | Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt ja toteuttamisjärjestelyt koheesiota ja Euroopan alueita tukevana elpymisapuna, jäljempänä ’REACT-EU-väline’, annettavien lisämäärärahojen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen. REACT-EU-välineen puitteissa rakennerahastoista olisi asetettava talousarviositoumuksina käyttöön enintään 47 500 000 000 euron (vuoden 2018 hintoina) poikkeuksellinen lisämäärä vuosiksi 2021 ja 2022 niiden jäsenvaltioiden ja alueiden tukemiseksi, joita covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaaminen on koetellut pahimmin ja jotka pohjustavat talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä, jäljempänä ’REACT-EU-välineen määrärahat’, jotta määrärahat voidaan ottaa nopeasti käyttöön reaalitaloudessa nykyisten toimenpideohjelmien kautta. REACT-EU-välineen määrärahat ovat peräisin Euroopan unionin elpymisvälineestä. Osa REACT-EU-välineen määrärahoista olisi jaettava komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. Komission olisi vahvistettava REACT-EU-välineen määrärahojen jakauma kullekin jäsenvaltiolle soveltaen jakomenetelmää, joka perustuu viimeisimpiin saatavilla oleviin objektiivisiin tilastotietoihin jäsenvaltioiden suhteellisesta vauraudesta ja covid-19-kriisin vaikutuksen laajuudesta niiden talouksiin ja yhteiskuntiin. Ennen jakomenetelmän soveltamista vuoden 2021 REACT-EU-välineen määrärahoihin ja tärkeimpien alojen tukemiseksi covid-19-kriisin jälkeen tietyissä jäsenvaltioissa Luxemburgille olisi jaettava 100 000 000 euron ja Maltalle 50 000 000 euron määrä. Jakomenetelmään olisi sisällyttävä erityinen lisämäärä syrjäisimmille alueille, koska niiden taloudet ja yhteiskunnat ovat erityisen haavoittuvia. Jotta voitaisiin ottaa huomioon covid-19-kriisin vaikutusten muuttuva luonne, jakaumaa olisi tarkistettava vuonna 2021 soveltaen samaa jakomenetelmää ja käyttäen viimeisimpiä 19 päivänä lokakuuta 2021 mennessä saatavilla olevia tilastotietoja REACT-EU-välineen määrärahojen vuoden 2022 erän jakamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt ja toteuttamisjärjestelyt koheesiota ja Euroopan alueita tukevana elpymisapuna, jäljempänä ’REACT-EU-väline’, annettavien lisämäärärahojen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen. REACT-EU-välineen puitteissa rakennerahastoista olisi asetettava talousarviositoumuksina käyttöön enintään 47 500 000 000 euron (vuoden 2018 hintoina) poikkeuksellinen lisämäärä vuosiksi 2021 ja 2022 niiden jäsenvaltioiden ja alueiden tukemiseksi, joita covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaaminen on koetellut pahimmin ja jotka pohjustavat talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä, jäljempänä ’REACT-EU-välineen määrärahat’, jotta määrärahat voidaan ottaa nopeasti käyttöön reaalitaloudessa nykyisten toimenpideohjelmien kautta. REACT-EU-välineen määrärahat ovat peräisin Euroopan unionin elpymisvälineestä. Osa REACT-EU-välineen määrärahoista olisi jaettava komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen. Komission olisi vahvistettava REACT-EU-välineen määrärahojen jakauma kullekin jäsenvaltiolle soveltaen jakomenetelmää, joka perustuu viimeisimpiin saatavilla oleviin objektiivisiin tilastotietoihin jäsenvaltioiden suhteellisesta vauraudesta ja covid-19-kriisin vaikutuksen laajuudesta niiden talouksiin ja yhteiskuntiin. Ennen jakomenetelmän soveltamista vuoden 2021 REACT-EU-välineen määrärahoihin ja tärkeimpien alojen tukemiseksi covid-19-kriisin jälkeen tietyissä jäsenvaltioissa Luxemburgille olisi jaettava 100 000 000 euron ja Maltalle 50 000 000 euron määrä. Jakomenetelmään olisi sisällyttävä erityinen lisämäärä syrjäisimmille alueille, koska niiden taloudet ja yhteiskunnat ovat erityisen haavoittuvia. Jotta voitaisiin ottaa huomioon covid-19-kriisin vaikutusten muuttuva luonne, jakaumaa olisi tarkistettava vuonna 2021 soveltaen samaa jakomenetelmää ja käyttäen viimeisimpiä 19 päivänä lokakuuta 2021 mennessä saatavilla olevia tilastotietoja REACT-EU-välineen määrärahojen vuoden 2022 erän jakamiseksi.

| (6) | Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, rahastoista edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan 30 prosentilla unionin talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita. REACT-EU-välineessä on tarkoitus osoittaa 25 prosenttia kokonaismäärärahoista ilmastotavoitteisiin. Kun otetaan huomioon REACT-EU-välineen luonne kriisin vahinkojen korjaamisessa ja tässä asetuksessa säädetty joustovara, mukaan lukien temaattista keskittämistä koskevien vaatimusten puuttuminen ja jäsenvaltioiden mahdollisuus ohjata REACT-EU-välineen määrärahoja EAKR:n tai ESR:n toimien tukemiseksi tarpeidensa mukaisesti, jäsenvaltioiden osuudet kyseisen tavoitetason saavuttamiseksi voivat vaihdella kansallisista painopisteistä riippuen. |
| --- | --- |

(6)

Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, rahastoista edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja pyrkimistä yleiseen tavoitteeseen, jonka mukaan 30 prosentilla unionin talousarviomenoista olisi tuettava ilmastotavoitteita. REACT-EU-välineessä on tarkoitus osoittaa 25 prosenttia kokonaismäärärahoista ilmastotavoitteisiin. Kun otetaan huomioon REACT-EU-välineen luonne kriisin vahinkojen korjaamisessa ja tässä asetuksessa säädetty joustovara, mukaan lukien temaattista keskittämistä koskevien vaatimusten puuttuminen ja jäsenvaltioiden mahdollisuus ohjata REACT-EU-välineen määrärahoja EAKR:n tai ESR:n toimien tukemiseksi tarpeidensa mukaisesti, jäsenvaltioiden osuudet kyseisen tavoitetason saavuttamiseksi voivat vaihdella kansallisista painopisteistä riippuen.

| (7) | Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 (9), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla annettuihin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 (9), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla annettuihin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

| (8) | Jotta jäsenvaltiot voisivat mahdollisimman joustavasti räätälöidä toimia covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamiseksi ja pohjustaa talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä, komission olisi vahvistettava määrärahat jäsenvaltiotasolla. Lisäksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää mahdollisia REACT-EU-välineen määrärahoja vähävaraisimmille suunnatun avun ja nuorisotyöllisyysaloitteen tukemiseen. On myös tarpeen vahvistaa enimmäismäärät jäsenvaltioiden aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen jaettaville määrärahoille ja samalla sallia jäsenvaltioille näiden määrärahojen jakamisen yhteydessä mahdollisimman suuri joustovara EAKR:stä tai ESR:stä tuetuissa toimenpideohjelmissa. ESR:n operatiivinen vahvuus olisi säilytettävä, kun REACT-EU-välineen määrärahoja jaetaan sellaisille politiikan aloille kuin työllisyys, etenkin nuorisotyöllisyys vahvistetun nuorisotakuun mukaisesti, osaaminen ja koulutus, sosiaalinen osallisuus ja terveys, jolloin pyritään erityisesti tavoittamaan vähäosaiset ryhmät ja lapset. REACT-EU-välineen määrärahat käytetään todennäköisesti nopeasti, joten näihin määrärahoihin liittyvät sitoumukset olisi vapautettava vasta toimenpideohjelmien sulkemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(8)

Jotta jäsenvaltiot voisivat mahdollisimman joustavasti räätälöidä toimia covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamiseksi ja pohjustaa talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä, komission olisi vahvistettava määrärahat jäsenvaltiotasolla. Lisäksi olisi säädettävä mahdollisuudesta käyttää mahdollisia REACT-EU-välineen määrärahoja vähävaraisimmille suunnatun avun ja nuorisotyöllisyysaloitteen tukemiseen. On myös tarpeen vahvistaa enimmäismäärät jäsenvaltioiden aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen jaettaville määrärahoille ja samalla sallia jäsenvaltioille näiden määrärahojen jakamisen yhteydessä mahdollisimman suuri joustovara EAKR:stä tai ESR:stä tuetuissa toimenpideohjelmissa. ESR:n operatiivinen vahvuus olisi säilytettävä, kun REACT-EU-välineen määrärahoja jaetaan sellaisille politiikan aloille kuin työllisyys, etenkin nuorisotyöllisyys vahvistetun nuorisotakuun mukaisesti, osaaminen ja koulutus, sosiaalinen osallisuus ja terveys, jolloin pyritään erityisesti tavoittamaan vähäosaiset ryhmät ja lapset. REACT-EU-välineen määrärahat käytetään todennäköisesti nopeasti, joten näihin määrärahoihin liittyvät sitoumukset olisi vapautettava vasta toimenpideohjelmien sulkemisen yhteydessä.

| (9) | Koska covid-19-pandemia on vaikuttanut jäsenvaltioiden alueisiin ja kuntiin eri tavoin, on tärkeää, että viranomaisia, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia sekä kansalaisyhteiskuntaa edustavat alueelliset ja paikalliset toimijat osallistuvat REACT-EU-välineestä tuettavan kriisin vahinkojen korjaamisen valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin kumppanuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Koska covid-19-pandemia on vaikuttanut jäsenvaltioiden alueisiin ja kuntiin eri tavoin, on tärkeää, että viranomaisia, talouselämän osapuolia ja työmarkkinaosapuolia sekä kansalaisyhteiskuntaa edustavat alueelliset ja paikalliset toimijat osallistuvat REACT-EU-välineestä tuettavan kriisin vahinkojen korjaamisen valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin kumppanuusperiaatteen mukaisesti.

| (10) | Mahdollisuudet määrärahasiirtoihin EAKR:n ja ESR:n välillä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen puitteissa olisi otettava käyttöön myös REACT-EU-välineen määrärahojen kohdalla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan mukaisesti. Tällaiset siirrot eivät saisi vaikuttaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisesti saatavilla oleviin määrärahoihin eivätkä nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahaan. |
| --- | --- |

(10)

Mahdollisuudet määrärahasiirtoihin EAKR:n ja ESR:n välillä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen puitteissa olisi otettava käyttöön myös REACT-EU-välineen määrärahojen kohdalla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan mukaisesti. Tällaiset siirrot eivät saisi vaikuttaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisesti saatavilla oleviin määrärahoihin eivätkä nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahaan.

| (11) | Asetuksilla (EU) 2020/460 ja (EU) 2020/558 laajennetun EAKR:n tuen puitteissa jo saatavilla olevien toimien täydentämiseksi jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava käyttää REACT-EU-välineen määrärahoja ensisijaisesti terveyspalveluihin, mukaan lukien rajatylittävät terveyspalvelut sekä laitos-, yhteisö- ja perhehoito, liittyviin tuotteisiin ja palveluihin tehtäviin investointeihin, tuen antamiseen pk-yrityksille käyttöpääoman tai investointituen muodossa, mukaan lukien neuvontatuki, etenkin covid-19-pandemiasta pahiten kärsineillä ja nopeaa elvytystä tarvitsevilla aloilla, kuten matkailu ja kulttuuri, digitaaliseen ja vihreään talouteen siirtymistä edistäviin investointeihin, investointeihin kansalaisille syrjimättömiä peruspalveluja tuottavaan infrastruktuuriin ja taloudellisiin tukitoimenpiteisiin alueille, jotka ovat kaikkein eniten riippuvaisia Covid-19-kriisistä pahiten kärsineistä aloista. Olisi niin ikään edistettävä terveysalan yhteistyön, koordinoinnin ja palautumiskyvyn vahvistamista. Lisäksi olisi tuettava teknistä tukea. On aiheellista keskittää REACT-EU-välineen määrärahat yksinomaan uuden temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa, ja sen olisi myös muodostettava yksi ainoa investointiprioriteetti, jotta voitaisiin yksinkertaistaa näitä määrärahoja koskevaa ohjelmatyötä ja näiden määrärahojen käyttöä. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksilla (EU) 2020/460 ja (EU) 2020/558 laajennetun EAKR:n tuen puitteissa jo saatavilla olevien toimien täydentämiseksi jäsenvaltioiden olisi edelleen voitava käyttää REACT-EU-välineen määrärahoja ensisijaisesti terveyspalveluihin, mukaan lukien rajatylittävät terveyspalvelut sekä laitos-, yhteisö- ja perhehoito, liittyviin tuotteisiin ja palveluihin tehtäviin investointeihin, tuen antamiseen pk-yrityksille käyttöpääoman tai investointituen muodossa, mukaan lukien neuvontatuki, etenkin covid-19-pandemiasta pahiten kärsineillä ja nopeaa elvytystä tarvitsevilla aloilla, kuten matkailu ja kulttuuri, digitaaliseen ja vihreään talouteen siirtymistä edistäviin investointeihin, investointeihin kansalaisille syrjimättömiä peruspalveluja tuottavaan infrastruktuuriin ja taloudellisiin tukitoimenpiteisiin alueille, jotka ovat kaikkein eniten riippuvaisia Covid-19-kriisistä pahiten kärsineistä aloista. Olisi niin ikään edistettävä terveysalan yhteistyön, koordinoinnin ja palautumiskyvyn vahvistamista. Lisäksi olisi tuettava teknistä tukea. On aiheellista keskittää REACT-EU-välineen määrärahat yksinomaan uuden temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa, ja sen olisi myös muodostettava yksi ainoa investointiprioriteetti, jotta voitaisiin yksinkertaistaa näitä määrärahoja koskevaa ohjelmatyötä ja näiden määrärahojen käyttöä.

| (12) | ESR:n osalta jäsenvaltioiden olisi käytettävä REACT-EU-välineen määrärahat ensisijaisesti tukemaan pääsyä työmarkkinoille ja sosiaalipalvelujärjestelmiin, jotta voitaisiin varmistaa työpaikkojen säilyttäminen, myös työajan lyhentämisjärjestelyjen sekä itsenäisille ammatinharjoittajille samoin kuin yrittäjille ja freelancereille, taiteilijoille ja luovan alan työntekijöille annettavan tuen kautta. Työajan lyhentämisjärjestelyillä ja vastaavilla toimenpiteillä, erityisesti itsenäisten ammatinharjoittajien tapauksessa, pyritään suojelemaan työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia työttömyysriskiltä säilyttäen kuitenkin sama työntekijöiden työehtojen ja palkkojen taso. Tällaisiin järjestelyihin jaettavat REACT-EU-välineen määrärahat on määrä käyttää yksinomaan tukemaan työntekijöitä. Covid-19-pandemian aiheuttamissa tämänhetkisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa olisi oltava mahdollista antaa tukea työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työajan lyhentämisjärjestelyihin silloinkin, kun tällaista tukea ei yhdistetä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, paitsi jos kyseisistä toimenpiteistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä. Kyseistä sääntöä olisi myös sovellettava yhdenmukaisesti työajan lyhentämisjärjestelyihin, joita on tuettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna covid-19-kriisin myötä asetuksilla (EU) 2020/460 ja (EU) 2020/558, mukaisesti ja joita tuetaan edelleen erityisen investointiprioriteetin ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa. Unionin tuki tällaisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin olisi rajattava ajallisesti. |
| --- | --- |

(12)

ESR:n osalta jäsenvaltioiden olisi käytettävä REACT-EU-välineen määrärahat ensisijaisesti tukemaan pääsyä työmarkkinoille ja sosiaalipalvelujärjestelmiin, jotta voitaisiin varmistaa työpaikkojen säilyttäminen, myös työajan lyhentämisjärjestelyjen sekä itsenäisille ammatinharjoittajille samoin kuin yrittäjille ja freelancereille, taiteilijoille ja luovan alan työntekijöille annettavan tuen kautta. Työajan lyhentämisjärjestelyillä ja vastaavilla toimenpiteillä, erityisesti itsenäisten ammatinharjoittajien tapauksessa, pyritään suojelemaan työntekijöitä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia työttömyysriskiltä säilyttäen kuitenkin sama työntekijöiden työehtojen ja palkkojen taso. Tällaisiin järjestelyihin jaettavat REACT-EU-välineen määrärahat on määrä käyttää yksinomaan tukemaan työntekijöitä. Covid-19-pandemian aiheuttamissa tämänhetkisissä poikkeuksellisissa olosuhteissa olisi oltava mahdollista antaa tukea työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työajan lyhentämisjärjestelyihin silloinkin, kun tällaista tukea ei yhdistetä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, paitsi jos kyseisistä toimenpiteistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä. Kyseistä sääntöä olisi myös sovellettava yhdenmukaisesti työajan lyhentämisjärjestelyihin, joita on tuettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna covid-19-kriisin myötä asetuksilla (EU) 2020/460 ja (EU) 2020/558, mukaisesti ja joita tuetaan edelleen erityisen investointiprioriteetin ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa. Unionin tuki tällaisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin olisi rajattava ajallisesti.

| (13) | Tukea olisi annettava myös työpaikkojen luomiseen ja laadukkaisiin työpaikkoihin, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, sekä sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden poistamista koskeviin toimenpiteisiin. Nuorisotyöllisyystoimenpiteitä olisi laajennettava vahvistetun nuorisotakuun mukaisesti. Olisi säädettävä investoinneista koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen, mukaan lukien uudelleen- ja täydennyskoulutus, erityisesti vähäosaisille ryhmille. Olisi edistettävä tasavertaista yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen saatavuutta, myös lapsille, vanhuksille, vammaisille henkilöille, etnisille vähemmistöille ja asunnottomille. |
| --- | --- |

(13)

Tukea olisi annettava myös työpaikkojen luomiseen ja laadukkaisiin työpaikkoihin, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, sekä sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden poistamista koskeviin toimenpiteisiin. Nuorisotyöllisyystoimenpiteitä olisi laajennettava vahvistetun nuorisotakuun mukaisesti. Olisi säädettävä investoinneista koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen, mukaan lukien uudelleen- ja täydennyskoulutus, erityisesti vähäosaisille ryhmille. Olisi edistettävä tasavertaista yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen saatavuutta, myös lapsille, vanhuksille, vammaisille henkilöille, etnisille vähemmistöille ja asunnottomille.

| (14) | Jäsenvaltioiden olisi niin ikään edelleen kiinnitettävä erityistä huomiota maaseutu- ja raja-alueilla, vähemmän kehittyneillä alueilla, saari- ja vuoristoalueilla, harvaan asutuilla ja syrjäisimmillä alueilla sekä teollisuuden muutosprosessista ja väestökadosta kärsivillä alueilla asuviin ihmisiin ja tapauksen mukaan käytettävä REACT-EU-välineen määrärahoja tukeakseen kyseisiä ihmisiä. |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltioiden olisi niin ikään edelleen kiinnitettävä erityistä huomiota maaseutu- ja raja-alueilla, vähemmän kehittyneillä alueilla, saari- ja vuoristoalueilla, harvaan asutuilla ja syrjäisimmillä alueilla sekä teollisuuden muutosprosessista ja väestökadosta kärsivillä alueilla asuviin ihmisiin ja tapauksen mukaan käytettävä REACT-EU-välineen määrärahoja tukeakseen kyseisiä ihmisiä.

| (15) | Jäsenvaltioiden välisten rajojen tilapäinen sulkeminen on aiheuttanut raja-alueiden yhteisöille ja yrityksille merkittäviä haasteita, joten on aiheellista antaa jäsenvaltioiden jakaa REACT-EU-välineen määrärahoja myös Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisiin nykyisiin rajatylittäviin ohjelmiin. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioiden välisten rajojen tilapäinen sulkeminen on aiheuttanut raja-alueiden yhteisöille ja yrityksille merkittäviä haasteita, joten on aiheellista antaa jäsenvaltioiden jakaa REACT-EU-välineen määrärahoja myös Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisiin nykyisiin rajatylittäviin ohjelmiin.

| (16) | Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on riittävästi varoja toteuttaa nopeasti toimia covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vaikutusten korjaamiseksi sekä pohjustaa talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä, on tarpeen myöntää suurempi ensimmäinen ennakkomaksu, jotta REACT-EU-välineen määrärahoista tuettavat toimet voitaisiin toteuttaa nopeasti. Ensimmäisillä ennakkomaksuilla olisi varmistettava, että jäsenvaltioilla on tarvittaessa keinot suorittaa ennakkomaksuja tuensaajille ja maksaa korvauksia tuensaajille nopeasti maksupyyntöjen esittämisen jälkeen. |
| --- | --- |

(16)

Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on riittävästi varoja toteuttaa nopeasti toimia covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vaikutusten korjaamiseksi sekä pohjustaa talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä, on tarpeen myöntää suurempi ensimmäinen ennakkomaksu, jotta REACT-EU-välineen määrärahoista tuettavat toimet voitaisiin toteuttaa nopeasti. Ensimmäisillä ennakkomaksuilla olisi varmistettava, että jäsenvaltioilla on tarvittaessa keinot suorittaa ennakkomaksuja tuensaajille ja maksaa korvauksia tuensaajille nopeasti maksupyyntöjen esittämisen jälkeen.

| (17) | Jäsenvaltioiden olisi oltava mahdollista jakaa REACT-EU-välineen määrärahat Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisiin uusiin erityisiin toimenpideohjelmiin tai uusiin toimintalinjoihin Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisissa nykyisissä ohjelmissa. Jotta toimet voitaisiin toteuttaa nopeasti, uusiin erityisiin toimenpideohjelmiin olisi voitava esittää ainoastaan EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tuetuissa nykyisissä toimenpideohjelmissa jo nimettyjä viranomaisia. Jäsenvaltioilta ei olisi vaadittava ennakkoarviointia, ja olisi rajoitettava niiden osatekijöiden määrää, jotka vaaditaan toimitettaessa toimenpideohjelma komission hyväksyttäväksi. |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltioiden olisi oltava mahdollista jakaa REACT-EU-välineen määrärahat Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisiin uusiin erityisiin toimenpideohjelmiin tai uusiin toimintalinjoihin Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisissa nykyisissä ohjelmissa. Jotta toimet voitaisiin toteuttaa nopeasti, uusiin erityisiin toimenpideohjelmiin olisi voitava esittää ainoastaan EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tuetuissa nykyisissä toimenpideohjelmissa jo nimettyjä viranomaisia. Jäsenvaltioilta ei olisi vaadittava ennakkoarviointia, ja olisi rajoitettava niiden osatekijöiden määrää, jotka vaaditaan toimitettaessa toimenpideohjelma komission hyväksyttäväksi.

| (18) | REACT-EU-välineen määrärahat olisi käytettävä kestävän kehityksen ja vahingon välttämisen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet. Lisäksi olisi otettava huomioon miesten ja naisten välinen tasa-arvo, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja sukupuolinäkökulman sisällyttäminen ja edistettävä niitä toimenpideohjelmien koko täytäntöönpanon ajan. |
| --- | --- |

(18)

REACT-EU-välineen määrärahat olisi käytettävä kestävän kehityksen ja vahingon välttämisen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon Pariisin sopimuksen ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet. Lisäksi olisi otettava huomioon miesten ja naisten välinen tasa-arvo, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ja sukupuolinäkökulman sisällyttäminen ja edistettävä niitä toimenpideohjelmien koko täytäntöönpanon ajan.

| (19) | Jotta voidaan keventää julkisiin talousarvioihin kohdistuvaa taakkaa covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisessa ja talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamisessa, toimien menojen olisi oltava tukikelpoisia 1 päivästä helmikuuta 2020 ja jäsenvaltioille olisi annettava poikkeuksellinen mahdollisuus pyytää 100 prosentin osarahoitusosuuden soveltamista niiden toimenpideohjelmien eri toimintalinjoihin, joihin REACT-EU-välineen määrärahoista annetaan tukea. |
| --- | --- |

(19)

Jotta voidaan keventää julkisiin talousarvioihin kohdistuvaa taakkaa covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisessa ja talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamisessa, toimien menojen olisi oltava tukikelpoisia 1 päivästä helmikuuta 2020 ja jäsenvaltioille olisi annettava poikkeuksellinen mahdollisuus pyytää 100 prosentin osarahoitusosuuden soveltamista niiden toimenpideohjelmien eri toimintalinjoihin, joihin REACT-EU-välineen määrärahoista annetaan tukea.

| (20) | On tärkeää varmistaa, että ohjelmakauden 2014–2020 menojen tukikelpoisuuden päättymispäivä on edelleen 31 päivä joulukuuta 2023, mutta olisi selvennettävä, että toimia voidaan edelleen valita tuen kohteeksi vuoden 2023 aikana. |
| --- | --- |

(20)

On tärkeää varmistaa, että ohjelmakauden 2014–2020 menojen tukikelpoisuuden päättymispäivä on edelleen 31 päivä joulukuuta 2023, mutta olisi selvennettävä, että toimia voidaan edelleen valita tuen kohteeksi vuoden 2023 aikana.

| (21) | Jotta voitaisiin varmistaa jatkuvuus tiettyjen REACT-EU-välineen määrärahoilla tuettujen toimien toteuttamisessa, olisi sovellettava Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä annettavan asetuksen jaksottamista koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(21)

Jotta voitaisiin varmistaa jatkuvuus tiettyjen REACT-EU-välineen määrärahoilla tuettujen toimien toteuttamisessa, olisi sovellettava Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä annettavan asetuksen jaksottamista koskevia säännöksiä.

| (22) | Koska asetukseen (EU) N:o 1303/2013 sisällytettiin asetuksella (EU) 2020/558 erityisiä joustavuustoimenpiteitä covid-19:n puhkeamisen vastatoimena, tukikelpoisina olisi pidettävä myös menoja, jotka liittyvät fyysisesti päätökseen saatettuihin tai kokonaisuudessaan toteutettuihin toimiin, joilla edistetään covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamista sekä pohjustetaan talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä ja joita tuetaan vastaavan uuden temaattisen tavoitteen puitteissa, edellyttäen, että kyseiset toimet on käynnistetty 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen. |
| --- | --- |

(22)

Koska asetukseen (EU) N:o 1303/2013 sisällytettiin asetuksella (EU) 2020/558 erityisiä joustavuustoimenpiteitä covid-19:n puhkeamisen vastatoimena, tukikelpoisina olisi pidettävä myös menoja, jotka liittyvät fyysisesti päätökseen saatettuihin tai kokonaisuudessaan toteutettuihin toimiin, joilla edistetään covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamista sekä pohjustetaan talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä ja joita tuetaan vastaavan uuden temaattisen tavoitteen puitteissa, edellyttäen, että kyseiset toimet on käynnistetty 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen.

| (23) | Jotta jäsenvaltiot voisivat ottaa nopeasti käyttöön REACT-EU-välineen määrärahat nykyisen ohjelmakauden aikana, on perusteltua vapauttaa jäsenvaltiot poikkeuksellisesti velvoitteesta täyttää ennakkoehdot ja noudattaa vaatimuksia, jotka koskevat suoritusvarausta ja tuloskehyksen soveltamista, temaattista keskittämistä, myös EAKR:ssä kaupunkialueiden kestävään kehitykseen sovellettavien kynnysarvojen osalta, ja viestintästrategian laatimista REACT-EU-välineen määrärahojen osalta. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tarpeen tehdä 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä vähintään yksi arviointi, jossa arvioidaan REACT-EU-välineen määrärahojen vaikuttavuutta, tehokkuutta, vaikutuksia ja osallistavuutta sekä sitä, miten näillä määrärahoilla on edistetty uuden erityisen temaattisen tavoitteen päämäärien saavuttamista. Vertailukelpoisten unionin tason tietojen saatavuuden helpottamiseksi olisi edellytettävä, että jäsenvaltiot hyödyntävät tapauksen mukaan komission tarjoamia covid-19-pandemiaan liittyviä ohjelmakohtaisia indikaattoreita. Jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten olisi lisäksi tiedottamiseen, viestintään ja näkyvyyteen liittyviä tehtäviään hoitaessaan lisättävä unionin käyttöön ottamien poikkeuksellisten toimenpiteiden ja määrärahojen näkyvyyttä etenkin varmistamalla, että mahdolliset tuensaajat, tuensaajat, osallistujat, rahoitusvälineiden loppukäyttäjät ja suuri yleisö ovat tietoisia REACT-EU-välineen lisämäärärahoista ja niiden määrästä sekä niihin perustuvasta lisätuesta. |
| --- | --- |

(23)

Jotta jäsenvaltiot voisivat ottaa nopeasti käyttöön REACT-EU-välineen määrärahat nykyisen ohjelmakauden aikana, on perusteltua vapauttaa jäsenvaltiot poikkeuksellisesti velvoitteesta täyttää ennakkoehdot ja noudattaa vaatimuksia, jotka koskevat suoritusvarausta ja tuloskehyksen soveltamista, temaattista keskittämistä, myös EAKR:ssä kaupunkialueiden kestävään kehitykseen sovellettavien kynnysarvojen osalta, ja viestintästrategian laatimista REACT-EU-välineen määrärahojen osalta. Jäsenvaltioiden on kuitenkin tarpeen tehdä 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä vähintään yksi arviointi, jossa arvioidaan REACT-EU-välineen määrärahojen vaikuttavuutta, tehokkuutta, vaikutuksia ja osallistavuutta sekä sitä, miten näillä määrärahoilla on edistetty uuden erityisen temaattisen tavoitteen päämäärien saavuttamista. Vertailukelpoisten unionin tason tietojen saatavuuden helpottamiseksi olisi edellytettävä, että jäsenvaltiot hyödyntävät tapauksen mukaan komission tarjoamia covid-19-pandemiaan liittyviä ohjelmakohtaisia indikaattoreita. Jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten olisi lisäksi tiedottamiseen, viestintään ja näkyvyyteen liittyviä tehtäviään hoitaessaan lisättävä unionin käyttöön ottamien poikkeuksellisten toimenpiteiden ja määrärahojen näkyvyyttä etenkin varmistamalla, että mahdolliset tuensaajat, tuensaajat, osallistujat, rahoitusvälineiden loppukäyttäjät ja suuri yleisö ovat tietoisia REACT-EU-välineen lisämäärärahoista ja niiden määrästä sekä niihin perustuvasta lisätuesta.

| (24) | Jotta REACT-EU-välineen määrärahat voitaisiin kohdentaa niille maantieteellisille alueille, joilla niitä eniten tarvitaan, EAKR:ään ja ESR:ään jaettavia REACT-EU-välineen määrärahoja ei poikkeuksellisesti olisi eriteltävä alueluokittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rakennerahastojen määrärahojen jakamista koskevien yleisten sääntöjen soveltamista. Jäsenvaltioiden odotetaan kuitenkin ottavan huomioon alueiden erilaiset tarpeet ja kehitystasot, jotta voidaan varmistaa, että tuen myöntämisessä tasapainotetaan covid-19-pandemian vaikutuksista pahiten kärsineiden alueiden ja kaupunkien tarpeet ja tarve keskittää huomio vähiten kehittyneisiin alueisiin SEUT 174 artiklassa vahvistettujen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi otettava mukaan myös paikallis- ja alueviranomaisia sekä kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia edustavia tahoja kumppanuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(24)

Jotta REACT-EU-välineen määrärahat voitaisiin kohdentaa niille maantieteellisille alueille, joilla niitä eniten tarvitaan, EAKR:ään ja ESR:ään jaettavia REACT-EU-välineen määrärahoja ei poikkeuksellisesti olisi eriteltävä alueluokittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta rakennerahastojen määrärahojen jakamista koskevien yleisten sääntöjen soveltamista. Jäsenvaltioiden odotetaan kuitenkin ottavan huomioon alueiden erilaiset tarpeet ja kehitystasot, jotta voidaan varmistaa, että tuen myöntämisessä tasapainotetaan covid-19-pandemian vaikutuksista pahiten kärsineiden alueiden ja kaupunkien tarpeet ja tarve keskittää huomio vähiten kehittyneisiin alueisiin SEUT 174 artiklassa vahvistettujen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteiden mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi otettava mukaan myös paikallis- ja alueviranomaisia sekä kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia edustavia tahoja kumppanuusperiaatteen mukaisesti.

| (25) | Lukuun ottamatta tapauksia, joita varten tässä asetuksessa säädetään poikkeuksista, REACT-EU-välineen mukaisiin menoihin olisi sovellettava samoja velvoitteita ja suojatoimia kuin kaikkeen koheesiorahoitukseen. Näihin sisältyvät perusoikeuksien kunnioittaminen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen sekä tehokkaat petostentorjuntatoimenpiteet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden ja unionin tasolla toimivien nykyisten petostentorjuntavirastojen, kuten Euroopan petostentorjuntaviraston ja tapauksen mukaan Euroopan syyttäjänviraston, tuella. |
| --- | --- |

(25)

Lukuun ottamatta tapauksia, joita varten tässä asetuksessa säädetään poikkeuksista, REACT-EU-välineen mukaisiin menoihin olisi sovellettava samoja velvoitteita ja suojatoimia kuin kaikkeen koheesiorahoitukseen. Näihin sisältyvät perusoikeuksien kunnioittaminen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattaminen sekä tehokkaat petostentorjuntatoimenpiteet, joita toteutetaan jäsenvaltioiden ja unionin tasolla toimivien nykyisten petostentorjuntavirastojen, kuten Euroopan petostentorjuntaviraston ja tapauksen mukaan Euroopan syyttäjänviraston, tuella.

| (26) | Kun toteutetaan toimenpiteitä unionin talousarvion suojaamiseksi, on olennaisen tärkeää turvata lopullisten varojen saajien ja edunsaajien oikeutetut edut. |
| --- | --- |

(26)

Kun toteutetaan toimenpiteitä unionin talousarvion suojaamiseksi, on olennaisen tärkeää turvata lopullisten varojen saajien ja edunsaajien oikeutetut edut.

| (27) | Jotta voidaan helpottaa tällä asetuksella tehtyjen muutosten nojalla sallittuja määrärahasiirtoja, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 30 artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädettyä ehtoa, joka koskee määrärahojen käyttöä saman tavoitteen toteuttamiseen, ei olisi sovellettava kyseisiin määrärahasiirtoihin. |
| --- | --- |

(27)

Jotta voidaan helpottaa tällä asetuksella tehtyjen muutosten nojalla sallittuja määrärahasiirtoja, asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 30 artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädettyä ehtoa, joka koskee määrärahojen käyttöä saman tavoitteen toteuttamiseen, ei olisi sovellettava kyseisiin määrärahasiirtoihin.

| (28) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli reagoida Covid-19-kriisin vaikutuksiin ottamalla käyttöön joustavuustoimenpiteitä tuen myöntämisessä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, vaan se voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli reagoida Covid-19-kriisin vaikutuksiin ottamalla käyttöön joustavuustoimenpiteitä tuen myöntämisessä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, vaan se voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (29) | Covid-19-pandemiaan liittyvän tilanteen kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(29)

Covid-19-pandemiaan liittyvän tilanteen kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (30) | Asetus (EU) N:o 1303/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(30)

Asetus (EU) N:o 1303/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (31) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (10) 135 artiklan 2 kohdassa määrätään, että sellaisia neuvoston asetukseen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (11) tai neuvoston päätökseen 2014/335/EU, Euratom (12) tehtäviä muutoksia, jotka hyväksytään mainitun sopimuksen voimaantulopäivänä tai sen jälkeen, ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan siltä osin kuin nämä muutokset vaikuttavat Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisiin velvoitteisiin. Tämän asetuksen mukainen tuki vuosiksi 2021 ja 2022 rahoitetaan korottamalla unionin omien varojen enimmäismäärää, mikä vaikuttaisi Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisiin velvoitteisiin. Sen vuoksi tätä asetusta ei olisi sovellettava Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, |
| --- | --- |

(31)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (10) 135 artiklan 2 kohdassa määrätään, että sellaisia neuvoston asetukseen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (11) tai neuvoston päätökseen 2014/335/EU, Euratom (12) tehtäviä muutoksia, jotka hyväksytään mainitun sopimuksen voimaantulopäivänä tai sen jälkeen, ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan siltä osin kuin nämä muutokset vaikuttavat Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisiin velvoitteisiin. Tämän asetuksen mukainen tuki vuosiksi 2021 ja 2022 rahoitetaan korottamalla unionin omien varojen enimmäismäärää, mikä vaikuttaisi Yhdistyneen kuningaskunnan taloudellisiin velvoitteisiin. Sen vuoksi tätä asetusta ei olisi sovellettava Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 1303/2013 seuraavasti:

| 1. | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”92 a artikla
  REACT-EU-välineen määrärahat
  Neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (*1) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan rakennerahastoissa enintään 47 500 000 000 euron (vuoden 2018 hintoina) suuruisella, kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla määrällä, jollei sen 3 artiklan 3, 4, 7 ja 9 kohdasta muuta johdu.
  Näillä Euroopan unionin elpymisvälineeseen perustuvilla vuosien 2021 ja 2022 lisämäärärahoilla annetaan tukea covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen, jäljempänä ’REACT-EU-välineen määrärahat’.
  Asetuksen (EU) 2020/2094* 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti REACT-EU-välineen määrärahoja pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa.


  92 b artikla
  REACT-EU-välineen määrärahojen toteuttamisjärjestelyt

  1.   REACT-EU-välineen määrärahat asetetaan saataville Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen puitteissa.
  Poiketen siitä, mitä 94 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on myös yhteisesti jaettava osa REACT-EU-välineen määrärahoistaan Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisiin rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin, johon ne osallistuvat, jos ne ovat samaa mieltä siitä, että tässä otetaan huomioon niiden kansalliset painopisteet.
  REACT-EU-välineen määrärahat käytetään teknisen tuen toteuttamiseen tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti sekä toimiin, joilla toteutetaan tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua temaattista tavoitetta.


  2.   REACT-EU-välineen määrärahat asetetaan saataville vuosien 2021 ja 2022 talousarviositoumuksia varten 91 artiklassa vahvistettujen kokonaismäärärahojen lisäksi seuraavasti:






  — | 2021: 37 500 000 000 euroa; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisätään artiklat seuraavasti:

”92 a artikla

REACT-EU-välineen määrärahat

Neuvoston asetuksen (EU) 2020/2094 (*1) 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet toteutetaan rakennerahastoissa enintään 47 500 000 000 euron (vuoden 2018 hintoina) suuruisella, kyseisen asetuksen 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla määrällä, jollei sen 3 artiklan 3, 4, 7 ja 9 kohdasta muuta johdu.

Näillä Euroopan unionin elpymisvälineeseen perustuvilla vuosien 2021 ja 2022 lisämäärärahoilla annetaan tukea covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen, jäljempänä ’REACT-EU-välineen määrärahat’.

Asetuksen (EU) 2020/2094* 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti REACT-EU-välineen määrärahoja pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohtaa sovellettaessa.

92 b artikla

REACT-EU-välineen määrärahojen toteuttamisjärjestelyt

1.   REACT-EU-välineen määrärahat asetetaan saataville Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen puitteissa.

Poiketen siitä, mitä 94 artiklassa säädetään, jäsenvaltioiden on myös yhteisesti jaettava osa REACT-EU-välineen määrärahoistaan Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisiin rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin, johon ne osallistuvat, jos ne ovat samaa mieltä siitä, että tässä otetaan huomioon niiden kansalliset painopisteet.

REACT-EU-välineen määrärahat käytetään teknisen tuen toteuttamiseen tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti sekä toimiin, joilla toteutetaan tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua temaattista tavoitetta.

2.   REACT-EU-välineen määrärahat asetetaan saataville vuosien 2021 ja 2022 talousarviositoumuksia varten 91 artiklassa vahvistettujen kokonaismäärärahojen lisäksi seuraavasti:

—

2021: 37 500 000 000 euroa;

| — | 2022: 10 000 000 000 euroa. |
| --- | --- |

—

2022: 10 000 000 000 euroa.

REACT-EU-välineen määrärahoilla tuetaan myös hallintomenoja enintään 18 000 000 euroon (vuoden 2018 hintoina) asti.

REACT-EU-välineen määrärahoilla tuettavia toimia voidaan valita tuen kohteeksi aina vuoden 2023 loppuun asti. REACT-EU-välineen määrärahoilla tuettaviin toimiin sovelletaan Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä ja rahoitussäännöistä sekä turvapaikka- ja maahanmuuttorahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista rahoitussäännöistä annettavassa asetuksessa vahvistettuja jaksottamista koskevia säännöksiä.

3.   REACT-EU-välineen määrärahoista 0,35 prosenttia jaetaan komission aloitteesta annettavaan tekniseen tukeen kiinnittäen erityistä huomiota covid-19-pandemiasta muita enemmän kärsineisiin jäsenvaltioihin sekä niihin jäsenvaltioihin, joissa käyttö- ja toteutusasteet ovat alhaisemmat.

4.   Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä päätöksen, jossa vahvistetaan liitteessä VII a vahvistettuja perusteita ja menettelyjä noudattaen REACT-EU-välineen määrärahojen jakauma rakennerahastoista myönnettävinä määrärahoina vuodeksi 2021 kullekin jäsenvaltiolle. Tätä päätöstä tarkistetaan vuonna 2021, jotta REACT-EU-välineen määrärahojen jakauma vuodeksi 2022 voidaan vahvistaa 19 päivään lokakuuta 2021 mennessä saatavilla olevien tietojen perusteella.

5.   Poiketen siitä, mitä 76 artiklan ensimmäisessä kohdassa säädetään, REACT-EU-välineen määrärahoja koskevat talousarviositoumukset toteutetaan kunkin toimenpideohjelman osalta rahastokohtaisesti vuosina 2021 ja 2022.

Edellä 76 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus vuosiksi 2021 ja 2022 tulee voimaan asetuksen (EU) 2020/2094 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuna päivänä tai sen jälkeen.

REACT-EU-välineen määrärahoihin ei sovelleta 76 artiklan kolmatta ja neljättä kohtaa.

Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, REACT-EU-välineen määrärahoihin perustuviin talousarviositoumuksiin sovelletaan tämän asetuksen II osan IX osaston IV luvussa ja 136 artiklassa vahvistettuja vapauttamista koskevia sääntöjä. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetään, REACT-EU-välineen määrärahoja ei saa käyttää ohjelmaa tai toimea jatkavaan ohjelmaan tai toimeen.

Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 86 artiklan 2 kohdassa ja 136 artiklan 1 kohdassa säädetään, REACT-EU-välineen määrärahoja koskevat sitoumukset on vapautettava ohjelmien sulkemisessa noudatettavien sääntöjen mukaisesti.

Kunkin jäsenvaltion on jaettava EAKR:ssä ja ESR:ssä ohjelmatyötä varten saatavilla olevat REACT-EU-välineen määrärahat toimenpideohjelmiin tai rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin ja otettava niihin mukaan paikallis- ja alueviranomaisia sekä kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia edustavia tahoja kumppanuusperiaatteen mukaisesti.

Poiketen siitä, mitä 92 artiklan 7 kohdassa säädetään, osa REACT-EU-välineen määrärahoista ehdotetaan myös käytettäväksi korottamaan vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston (FEAD) tukea, jos asianomainen jäsenvaltio katsoo sen aiheelliseksi, jotta voidaan puuttua niiden tilanteeseen, jotka ovat kärsineet covid-19-kriisistä ennennäkemättömällä tavalla. Osa REACT-EU-välineen määrärahoista voidaan käyttää myös korottamaan nuorisotyöllisyysaloitteen tukea. Kummassakin tapauksessa korotusta voidaan ehdottaa ennen tai samanaikaisesti kuin määrärahat jaetaan EAKR:ään ja ESR:ään.

REACT-EU-välineen määrärahoja voidaan niiden alkuperäisen jakamisen jälkeen jäsenvaltion 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti jättämän toimenpideohjelman muuttamista koskevan pyynnön perusteella siirtää EAKR:n ja ESR:n välillä 92 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista prosenttiosuuksista riippumatta, kunhan säilytetään ESR:n operatiivinen kokonaisvahvuus unionin tasolla. Tätä alakohtaa ei sovelleta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisiin rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin jaettuihin EAKR:n määrärahoihin.

REACT-EU-välineen määrärahoihin ei sovelleta 30 artiklan 5 kohtaa. Kyseisiä määrärahoja ei oteta huomioon kyseisessä kohdassa vahvistettujen enimmäismäärien laskentaperusteissa.

Sovellettaessa varainhoitoasetuksen 30 artiklan 1 kohdan f alakohtaa kyseisiin määrärahasiirtoihin ei sovelleta ehtoa, jonka mukaan määrärahojen on oltava tarkoitettu saman tavoitteen toteuttamiseen. Tällaiset siirrot voivat koskea vain kuluvaa vuotta tai rahoitussuunnitelmaan sisältyviä tulevia vuosia.

REACT-EU-välineen määrärahojen alkuperäiseen jakamiseen tai myöhempiin siirtoihin ei sovelleta tämän asetuksen 92 artiklan 4 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

REACT-EU-välineen määrärahat toteutetaan sen rahaston sääntöjen mukaisesti, johon ne on jaettu tai siirretty.

6.   Enintään 4 prosenttia kaikista EAKR:n ja ESR:n REACT-EU-välineen määrärahoista voidaan jakaa jäsenvaltioiden aloitteesta annettavaan, minkä tahansa EAKR:stä tai ESR:stä tuetun nykyisen toimenpideohjelman tai 10 kohdassa tarkoitetun uuden toimenpideohjelman tai uusien toimenpideohjelmien tekniseen tukeen.

Enintään 6 prosenttia johonkin Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaiseen rajatylittävään yhteistyöohjelmaan 1 kohdan toisen alakohdan nojalla jaetuista EAKR:n lisämäärärahoista voidaan jakaa tekniseen tukeen.

7.   Poiketen siitä, mitä 81 artiklan 1 kohdassa ja 134 artiklan 1 kohdassa säädetään, ensimmäinen ennakkomaksu, joka maksetaan, kun komissio on antanut toimenpideohjelman hyväksymistä koskevan päätöksen tai hyväksynyt toimenpideohjelmaan tehtävän muutoksen REACT-EU-välineen määrärahojen jakamiseksi, on 11 prosenttia ohjelmiin vuodeksi 2021 jaetuista REACT-EU-välineen määrärahoista.

Sovellettaessa 134 artiklan 2 kohtaa vuosien 2021, 2022 ja 2023 vuotuisiin ennakkomaksuihin REACT-EU-välineen määrärahojen on sisällyttävä tukimäärään, joka rahastoista on osoitettu kyseiselle toimenpideohjelmalle koko ohjelmakaudeksi.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu ylimääräisenä ensimmäisenä ennakkomaksuna maksettu määrä on poistettava kokonaisuudessaan komission tileistä viimeistään sinä päivänä, kun toimenpideohjelma päätetään.

8.   REACT-EU-välineen määrärahat, joita ei jaeta tekniseen tukeen, käytetään 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun temaattisen tavoitteen puitteissa tukemaan toimia, joilla edistetään covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamista sekä pohjustetaan talouden vihreää, digitaalista ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä.

Jäsenvaltiot voivat jakaa REACT-EU-välineen määrärahat joko yhteen tai useampaan eri toimintalinjaan Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisessa yhdessä tai useammassa nykyisessä toimenpideohjelmassa tai Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisessa yhdessä tai useammassa nykyisessä rajatylittävässä yhteistyöohjelmassa taikka tämän artiklan 10 kohdassa tarkoitettuun Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaiseen yhteen tai useampaan uuteen toimenpideohjelmaan. Poiketen siitä, mitä 26 artiklan 1 kohdassa säädetään, ohjelma kattaa ajanjakson 31 päivään joulukuuta 2022 saakka, jollei tämän artiklan 4 kohdasta muuta johdu.

EAKR:n osalta REACT-EU-välineen määrärahat käytetään ensisijaisesti tukemaan investointeja terveyspalveluihin liittyviin tuotteisiin ja palveluihin tai sosiaaliseen infrastruktuuriin, tuen antamiseen käyttöpääoman tai investointituen muodossa pk-yritysten investointeihin aloille, joilla on hyvät mahdollisuudet luoda työpaikkoja, tukemaan digitaaliseen ja vihreään talouteen siirtymistä edistäviä investointeja, tukemaan kansalaisille peruspalveluja tuottavaan infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja sekä tukemaan taloudellisia tukitoimenpiteitä alueilla, jotka ovat eniten riippuvaisia Covid-19-kriisistä pahiten kärsineistä aloista.

ESR:n osalta REACT-EU-välineen määrärahat käytetään ensisijaisesti tukemaan työmarkkinoille pääsyä säilyttämällä työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien työpaikkoja, myös työajan lyhentämisjärjestelyjen kautta, silloinkin, kun kyseistä tukea ei yhdistetä aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, paitsi jos kyseisistä toimenpiteistä säädetään kansallisessa lainsäädännössä. REACT-EU-välineen määrärahoilla tuetaan työpaikkojen luomista ja laadukkaita työpaikkoja, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville henkilöille, ja laajennetaan nuorisotyöllisyystoimenpiteitä vahvistetun nuorisotakuun mukaisesti. Investoinnit koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen ohjataan sekä vihreään siirtymään että digitaaliseen muutokseen vastaamiseksi.

REACT-EU-välineen määrärahoilla tuetaan myös sosiaalipalvelujärjestelmiä, joilla edistetään sosiaalista osallisuutta, syrjinnän torjuntaa ja köyhyyden poistamista koskevia toimenpiteitä, keskittyen erityisesti lapsia koskettavaan köyhyyteen, ja parannetaan tasavertaista yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen saatavuutta, myös lapsille, vanhuksille, vammaisille henkilöille, etnisille vähemmistöille ja asunnottomille.

9.   Lukuun ottamatta tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitettua teknistä tukea ja tämän artiklan 5 kohdan seitsemännessä alakohdassa tarkoitettuja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoon tai nuorisotyöllisyysaloitteeseen käytettäviä REACT-EU-välineen määrärahoja REACT-EU-välineen määrärahoilla tuetaan toimia uuden temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa, jolla täydennetään 9 artiklassa säädettyjä temaattisia tavoitteita.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu temaattinen tavoite on varattu yksinomaan REACT-EU-välineen määrärahoja koskevaan ohjelmatyöhön. Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 96 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, sitä ei saa yhdistää muihin investointiprioriteetteihin.

Tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu temaattinen tavoite muodostaa myös ainoan investointiprioriteetin EAKR:n ja ESR:n REACT-EU-välineen määrärahoja koskevassa ohjelmatyössä ja REACT-EU-välineen määrärahojen käytössä.

Jos nykyiseen toimenpideohjelmaan perustetaan yksi tai useampi erillinen toimintalinja, joka vastaa tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua temaattista tavoitetta, tämän asetuksen 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan v ja vii alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan v ja vi alakohdassa lueteltuja osatekijöitä ei vaadita tarkistetun toimenpideohjelman toimintalinjan kuvaukseen.

Tämän asetuksen 96 artiklan 2 kohdan d alakohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetyssä tarkistetussa rahoitussuunnitelmassa vahvistetaan jaettavat REACT-EU-välineen määrärahat vuodeksi 2021 ja soveltuvin osin vuodeksi 2022 määrittämättä suoritusvaraukseen liittyviä määriä ja alueluokittain erittelemättä.

Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 30 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltion jättämät ohjelman muuttamispyynnöt on perusteltava asianmukaisesti, ja niissä on erityisesti esitettävä ohjelmaan tehtävien muutosten odotetut vaikutukset covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen. Kyseisten pyyntöjen mukana on oltava tarkistettu ohjelma.

10.   Poiketen siitä, mitä 26 artiklan 4 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat laatia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisia uusia erityisiä toimenpideohjelmia tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun uuden temaattisen tavoitteen puitteissa. Edellä 55 artiklassa säädettyä ennakkoarviointia ei vaadita.

Poiketen siitä, mitä 96 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, jos perustetaan tällainen uusi toimenpideohjelma, sen perusteluissa on esitettävä toimenpideohjelman odotetut vaikutukset covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen.

Jos perustetaan tällainen uusi toimenpideohjelma, jäsenvaltiot voivat esittää 96 artiklan 5 kohdan a alakohtaa sovellettaessa ainoastaan EAKR:stä, ESR:stä tai koheesiorahastosta tuettuja käynnissä olevia toimenpideohjelmia varten jo nimettyjä viranomaisia.

Tällaisen uuden toimenpideohjelman osalta ei vaadita 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan v ja vii alakohdassa, 4 kohdassa, 6 kohdan b ja c alakohdassa ja 7 kohdassa säädettyjä osatekijöitä. Edellä 96 artiklan 3 kohdassa säädetyt osatekijät vaaditaan vain, jos vastaavaa tukea myönnetään.

Poiketen siitä, mitä 29 artiklan 3 ja 4 kohdassa ja 30 artiklan 2 kohdassa säädetään, komissio tekee kaikkensa hyväksyäkseen uuden erityisen toimenpideohjelman tai nykyiseen ohjelmaan tehtävän muutoksen 15 työpäivän kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on toimittanut sen.

11.   Poiketen siitä, mitä 65 artiklan 2 ja 9 kohdassa säädetään, tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun temaattisen tavoitteen puitteissa tuettavien toimien menot ovat tukikelpoisia 1 päivästä helmikuuta 2020.

12.   Poiketen siitä, mitä 120 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädetään, tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun temaattisen tavoitteen puitteissa suunnitelluilla REACT-EU-välineen määrärahoilla tuettavaan toimintalinjaan tai tuettaviin toimintalinjoihin voidaan soveltaa enintään 100 prosentin osarahoitusosuutta. Jäsenvaltioiden on rahastokohtaisissa säännöissä esitettyjen yhteisten indikaattorien lisäksi hyödynnettävä tapauksen mukaan myös komission laatimia covid-19-pandemiaan liittyviä ohjelmakohtaisia indikaattoreita.

Poiketen siitä, mitä 56 artiklan 3 kohdassa ja 114 artiklan 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on varmistettava, että 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä tehdään vähintään yksi REACT-EU-välineen määrärahojen käyttöä koskeva arviointi, jossa arvioidaan niiden vaikuttavuutta, tehokkuutta, vaikutuksia ja soveltuvin osin osallistavuutta ja syrjimättömyyttä, myös sukupuolinäkökulmasta, sekä sitä, miten ne ovat edistäneet tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua temaattista tavoitetta.

13.   REACT-EU-välineen määrärahoihin ei sovelleta seuraavia säännöksiä:

| a) | temaattista keskittämistä koskevat vaatimukset, mukaan lukien tässä asetuksessa tai rahastokohtaisissa säännöissä vahvistetut kaupunkialueiden kestävään kehitykseen sovellettavat kynnysarvot, poiketen siitä, mitä 18 artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

a)

temaattista keskittämistä koskevat vaatimukset, mukaan lukien tässä asetuksessa tai rahastokohtaisissa säännöissä vahvistetut kaupunkialueiden kestävään kehitykseen sovellettavat kynnysarvot, poiketen siitä, mitä 18 artiklassa säädetään;

| b) | ennakkoehdot, poiketen siitä, mitä 19 artiklassa ja rahastokohtaisissa säännöissä säädetään; |
| --- | --- |

b)

ennakkoehdot, poiketen siitä, mitä 19 artiklassa ja rahastokohtaisissa säännöissä säädetään;

| c) | suoritusvarausta koskevat vaatimukset, poiketen siitä, mitä 20 artiklassa säädetään, ja tuloskehyksen soveltamista koskevat vaatimukset, poiketen siitä, mitä 22 artiklassa säädetään; |
| --- | --- |

c)

suoritusvarausta koskevat vaatimukset, poiketen siitä, mitä 20 artiklassa säädetään, ja tuloskehyksen soveltamista koskevat vaatimukset, poiketen siitä, mitä 22 artiklassa säädetään;

| d) | edellä oleva 65 artiklan 6 kohta sellaisten 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen käynnistettyjen toimien osalta, joilla edistetään covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamista sekä pohjustetaan talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä ja joita tuetaan tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun temaattisen tavoitteen puitteissa; |
| --- | --- |

d)

edellä oleva 65 artiklan 6 kohta sellaisten 1 päivästä helmikuuta 2020 alkaen käynnistettyjen toimien osalta, joilla edistetään covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamista sekä pohjustetaan talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevaa elpymistä ja joita tuetaan tämän artiklan 9 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun temaattisen tavoitteen puitteissa;

| e) | viestintästrategian laatimista koskevat vaatimukset, poiketen siitä, mitä 116 artiklassa ja 115 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään. |
| --- | --- |

e)

viestintästrategian laatimista koskevat vaatimukset, poiketen siitä, mitä 116 artiklassa ja 115 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään.

Asetuksen (EU) N:o 1299/2013 12 artiklan 4 kohdassa säädetyistä vaatimuksista poiketen Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisilla REACT-EU-välineen määrärahoilla tuettavien toimien osalta riittää, että tuensaajat toimivat yhteistyössä vähintään kahdella alalla.

14.   Jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten on tiedottamiseen, viestintään ja näkyvyyteen liittyviä 115 artiklan 1 ja 3 kohdan sekä liitteen XII mukaisia tehtäviä hoitaessaan varmistettava, että mahdolliset tuensaajat, tuensaajat osallistujat, rahoitusvälineiden loppukäyttäjät ja suuri yleisö ovat tietoisia REACT-EU-välineen määrärahoista ja niiden määrästä sekä niihin perustuvasta lisätuesta.

Jäsenvaltioiden ja hallintoviranomaisten on selvennettävä kansalaisille, että kyseinen toimi rahoitetaan osana unionin covid-19-pandemian johdosta toteuttamia toimia, ja varmistettava täysi avoimuus, tapauksen mukaan sosiaalista mediaa käyttäen.

Liitteessä XII olevassa 2.2 jaksossa olevia viittauksia ”rahastoon”, ”rahastoihin” tai ”ERI-rahastoihin” täydennetään viittauksella siihen, että toimia ”rahoitetaan osana unionin covid-19-pandemian johdosta toteuttamia toimia”, kun toimille myönnetään rahoitustukea REACT-EU-välineen määrärahoista.

(*1)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 23).”
  "

*1

| 2. | Lisätään 154 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Edellä olevia 92 a ja 92 b artiklaa ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näissä säännöksissä olevat viittaukset jäsenvaltioihin eivät tarkoita Yhdistynyttä kuningaskuntaa.” |
| --- | --- |

2.

Lisätään 154 artiklaan kohta seuraavasti:

”Edellä olevia 92 a ja 92 b artiklaa ei sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Näissä säännöksissä olevat viittaukset jäsenvaltioihin eivät tarkoita Yhdistynyttä kuningaskuntaa.”

| 3. | Lisätään tämän asetuksen liitteessä oleva teksti liitteeksi VII a. |
| --- | --- |

3.

Lisätään tämän asetuksen liitteessä oleva teksti liitteeksi VII a.

2 artikla

Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 31 päivään maaliskuuta 2025 mennessä REACT-EU-välinettä koskevan arvioinnin. Arviointi sisältää tietoja REACT-EU-välineen tavoitteiden saavuttamisesta, REACT-EU-välineen määrärahojen käytön tehokkuudesta, rahoitettavien toimien tyypeistä, tuensaajista ja määrärahojen loppukäyttäjistä sekä sen eurooppalaisesta lisäarvosta talouden elpymisen tukemisessa.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL C 272, 17.8.2020, s. 1.

1

(2)  Lausunto annettu 14. lokakuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/460, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/558, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2020, asetusten (EU) N:o 1301/2013 ja (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, joilla voidaan tarjota poikkeuksellista joustavuutta Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttöön covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1).

7

(8)  Neuvoston asetus (EU) 2020/2094, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-kriisin jälkeisen elpymisen tukemiseksi (EUVL L 433, 22.12.2020, s. 23).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

9

(10)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

10

(11)  Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

11

(12)  Neuvoston päätös 2014/335/EU, Euratom, annettu 26 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105).

12

---

LIITE

”LIITE VII a

MENETELMÄ REACT-EU-VÄLINEEN MÄÄRÄRAHOJEN JAKAMISTA VARTEN – 92 B ARTIKLAN 4 KOHTA

REACT-EU-välineen määrärahojen jakomenetelmä

REACT-EU-välineen määrärahat jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavan menetelmän mukaisesti:

| 1. | Kunkin jäsenvaltion alustava osuus REACT-EU-välineen määrärahoista määräytyy seuraavien kriteerien perusteella määritettyjen osuuksien painotettuna summana seuraavien painotusten mukaisesti:






  a) | BKT-kerroin (painotus 2/3), joka saadaan seuraavien vaiheiden kautta:






  i) | otetaan kunkin jäsenvaltion osuus euroina ilmaistun kausitasoitetun reaalisen BKT:n kokonaismenetyksestä vuoden 2019 alkupuoliskon ja sovellettavan viitekauden lopun välisenä aikana kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Kunkin jäsenvaltion alustava osuus REACT-EU-välineen määrärahoista määräytyy seuraavien kriteerien perusteella määritettyjen osuuksien painotettuna summana seuraavien painotusten mukaisesti:

a)

BKT-kerroin (painotus 2/3), joka saadaan seuraavien vaiheiden kautta:

i)

otetaan kunkin jäsenvaltion osuus euroina ilmaistun kausitasoitetun reaalisen BKT:n kokonaismenetyksestä vuoden 2019 alkupuoliskon ja sovellettavan viitekauden lopun välisenä aikana kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta;

| ii) | mukautetaan i alakohdan mukaisesti saatuja osuuksia jakamalla ne jäsenvaltion asukaskohtaisella BKTL:lla, joka ilmaistaan prosenttiosuutena EU-27:n keskimääräisestä asukaskohtaisesta BKTL:sta (keskiarvo ilmaistu 100 prosenttina). |
| --- | --- |

ii)

mukautetaan i alakohdan mukaisesti saatuja osuuksia jakamalla ne jäsenvaltion asukaskohtaisella BKTL:lla, joka ilmaistaan prosenttiosuutena EU-27:n keskimääräisestä asukaskohtaisesta BKTL:sta (keskiarvo ilmaistu 100 prosenttina).

| b) | Työttömyyskerroin (painotus 2/9), joka ilmaistaan seuraavien painotettuna keskiarvona:






  i) | jäsenvaltion osuus työttömien kokonaismäärästä kaikissa jäsenvaltioissa (painotus 3/4) tammikuussa 2020 ja |
| --- | --- | --- |

b)

Työttömyyskerroin (painotus 2/9), joka ilmaistaan seuraavien painotettuna keskiarvona:

i)

jäsenvaltion osuus työttömien kokonaismäärästä kaikissa jäsenvaltioissa (painotus 3/4) tammikuussa 2020 ja

| ii) | jäsenvaltion osuus työttömien määrän kokonaiskasvusta (painotus 1/4) tammikuun 2020 ja sovellettavan viitekauden lopun välisenä aikana kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta. |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltion osuus työttömien määrän kokonaiskasvusta (painotus 1/4) tammikuun 2020 ja sovellettavan viitekauden lopun välisenä aikana kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta.

| c) | Nuorisotyöttömyyskerroin (painotus 1/9), joka ilmaistaan seuraavien keskiarvona:






  i) | jäsenvaltion osuus työttömien nuorten kokonaismäärästä kaikissa jäsenvaltioissa (painotus 3/4) tammikuussa 2020 ja |
| --- | --- | --- |

c)

Nuorisotyöttömyyskerroin (painotus 1/9), joka ilmaistaan seuraavien keskiarvona:

i)

jäsenvaltion osuus työttömien nuorten kokonaismäärästä kaikissa jäsenvaltioissa (painotus 3/4) tammikuussa 2020 ja

| ii) | jäsenvaltion osuus työttömien nuorten määrän kokonaiskasvusta (painotus 1/4) tammikuun 2020 ja sovellettavan viitekauden välisenä aikana kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta. |
| --- | --- |

ii)

jäsenvaltion osuus työttömien nuorten määrän kokonaiskasvusta (painotus 1/4) tammikuun 2020 ja sovellettavan viitekauden välisenä aikana kaikkien tarkasteltujen jäsenvaltioiden osalta.

Jos jäsenvaltion euroina ilmaistu kausitasoitettu reaalinen BKT sovellettavalla viitekaudella on suurempi kuin vuoden 2019 alkupuoliskolla, kyseisen jäsenvaltion tietoja ei oteta huomioon a alakohdan i alakohdan mukaisessa laskelmassa.

Jos työttömien (15–74-vuotiaat) tai työttömien nuorten (15–24-vuotiaat) määrä jäsenvaltiossa sovellettavalla viitekaudella on pienempi kuin tammikuussa 2020, kyseisen jäsenvaltion tietoja ei oteta huomioon b alakohdan ii alakohdan ja c alakohdan ii alakohdan mukaisissa laskelmissa.

| 2. | Edellä 1 kohdassa esitettyjen sääntöjen tuloksena saatavat jäsenvaltiokohtaiset määrärahat eivät saa olla koko kaudella 2021–2022 suuremmat kuin seuraavat:






  a) | jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on yli 109 prosenttia EU-27:n keskiarvosta: 0,07 prosenttia niiden reaalisesta BKT:sta vuonna 2019; |
| --- | --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa esitettyjen sääntöjen tuloksena saatavat jäsenvaltiokohtaiset määrärahat eivät saa olla koko kaudella 2021–2022 suuremmat kuin seuraavat:

a)

jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on yli 109 prosenttia EU-27:n keskiarvosta: 0,07 prosenttia niiden reaalisesta BKT:sta vuonna 2019;

| b) | jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on enintään 90 prosenttia EU-27:n keskiarvosta: 2,60 prosenttia niiden reaalisesta BKT:sta vuonna 2019; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on enintään 90 prosenttia EU-27:n keskiarvosta: 2,60 prosenttia niiden reaalisesta BKT:sta vuonna 2019;

| c) | jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on yli 90 prosenttia mutta enintään 109 prosenttia EU-27:n keskiarvosta: prosenttiosuus saadaan lineaarisesti interpoloimalla ja on 0,07–2,60 prosenttia niiden reaalisesta BKT:sta vuonna 2019, jolloin enimmäisprosenttiosuus pienenee suhteellisesti sitä mukaa kuin vauraus lisääntyy. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on yli 90 prosenttia mutta enintään 109 prosenttia EU-27:n keskiarvosta: prosenttiosuus saadaan lineaarisesti interpoloimalla ja on 0,07–2,60 prosenttia niiden reaalisesta BKT:sta vuonna 2019, jolloin enimmäisprosenttiosuus pienenee suhteellisesti sitä mukaa kuin vauraus lisääntyy.

Määrät, jotka ylittävät a–c alakohdassa vahvistetun jäsenvaltiokohtaisen tason, jaetaan uudelleen suhteellisina osuuksina kaikille niille muille jäsenvaltioille, joissa keskimääräinen asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) on alle 100 prosenttia EU-27:n keskiarvosta. Asukaskohtainen BKTL (ostovoimapariteetilla mitattuna) kaudella 2015–2017 on se, jota käytetään vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevissa neuvotteluissa koheesiopolitiikan osalta.

| 3. | Laskettaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jako-osuudet vuodeksi 2021






  a) | BKT:n osalta viitekausi on vuoden 2020 alkupuolisko; |
| --- | --- | --- |

3.

Laskettaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jako-osuudet vuodeksi 2021

a)

BKT:n osalta viitekausi on vuoden 2020 alkupuolisko;

| b) | työttömien määrän ja työttömien nuorten määrän osalta viitekausi on kesä–elokuun 2020 keskiarvo; |
| --- | --- |

b)

työttömien määrän ja työttömien nuorten määrän osalta viitekausi on kesä–elokuun 2020 keskiarvo;

| c) | edellä olevan 2 kohdan soveltamisesta saatava enimmäismääräraha kerrotaan osuudella, jonka vuoden 2021 REACT-EU-välineen määrärahat muodostavat kaikista vuosien 2021 ja 2022 REACT-EU-välineen määrärahoista. |
| --- | --- |

c)

edellä olevan 2 kohdan soveltamisesta saatava enimmäismääräraha kerrotaan osuudella, jonka vuoden 2021 REACT-EU-välineen määrärahat muodostavat kaikista vuosien 2021 ja 2022 REACT-EU-välineen määrärahoista.

Ennen vuoden 2021 REACT-EU-välineen määrärahoja koskevan 1 ja 2 kohdassa kuvatun menetelmän soveltamista Luxemburgille jaetaan 100 000 000 euron ja Maltalle 50 000 000 euron määrä.

Lisäksi määrärahasta jaetaan syrjäisimmille NUTS 2 -alueille määrä, joka vastaa 30 euron asukasta kohden laskettua tuki-intensiteettiä. Tämä määräraha jaetaan alueittain ja jäsenvaltioittain suhteessa näiden alueiden kokonaisväestömäärään. Syrjäisimmille alueille jaettava lisämääräraha lisätään määrärahaan, jonka jokainen syrjäinen alue saa kansallisen jako-osuuden kautta.

Vuodeksi 2021 jäljellä oleva määrä jaetaan jäsenvaltioiden kesken 1 ja 2 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti.

| 4. | Laskettaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jako-osuudet vuodeksi 2022






  a) | BKT:n osalta viitekausi on vuoden 2021 alkupuolisko; |
| --- | --- | --- |

4.

Laskettaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jako-osuudet vuodeksi 2022

a)

BKT:n osalta viitekausi on vuoden 2021 alkupuolisko;

| b) | työttömien määrän ja työttömien nuorten määrän osalta viitekausi on kesä–elokuun 2021 keskiarvo; |
| --- | --- |

b)

työttömien määrän ja työttömien nuorten määrän osalta viitekausi on kesä–elokuun 2021 keskiarvo;

| c) | edellä olevan 2 kohdan soveltamisesta saatava enimmäismääräraha kerrotaan osuudella, jonka vuoden 2022 REACT-EU-välineen määrärahat muodostavat kaikista vuosien 2021 ja 2022 REACT-EU-välineen määrärahoista. |
| --- | --- |

c)

edellä olevan 2 kohdan soveltamisesta saatava enimmäismääräraha kerrotaan osuudella, jonka vuoden 2022 REACT-EU-välineen määrärahat muodostavat kaikista vuosien 2021 ja 2022 REACT-EU-välineen määrärahoista.

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/43

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2222,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

tietyistä rautateiden turvallisuutta ja rautatieyhteyksiä koskevista näkökohdista unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sopimus Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä 'erosopimus', tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa tarkoitettu siirtymäkausi, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, jäljempänä 'siirtymäkausi', päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä 'erosopimus', tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa tarkoitettu siirtymäkausi, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, jäljempänä 'siirtymäkausi', päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (2) | Kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta tehdyn, Canterburyssa 12 päivänä helmikuuta 1986 allekirjoitetun Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan välisen sopimuksen, jäljempänä 'Canterburyn sopimus', 10 artiklalla perustettiin hallitustenvälinen komissio valvomaan kaikkia kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamiseen ja toimintaan liittyviä kysymyksiä. |
| --- | --- |

(2)

Kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta tehdyn, Canterburyssa 12 päivänä helmikuuta 1986 allekirjoitetun Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan tasavallan välisen sopimuksen, jäljempänä 'Canterburyn sopimus', 10 artiklalla perustettiin hallitustenvälinen komissio valvomaan kaikkia kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamiseen ja toimintaan liittyviä kysymyksiä.

| (3) | Siirtymäkauden päättymiseen asti hallitustenvälinen komissio toimii Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/798 (4) tarkoitettuna kansallisena turvallisuusviranomaisena. Tässä ominaisuudessaan se soveltaa kanaalin alittavan koko kiinteän yhteyden osalta rautateiden turvallisuuteen liittyviä unionin oikeuden säännöksiä sekä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (5) nojalla, rautateiden yhteentoimivuuteen liittyviä unionin oikeuden säännöksiä. |
| --- | --- |

(3)

Siirtymäkauden päättymiseen asti hallitustenvälinen komissio toimii Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2016/798 (4) tarkoitettuna kansallisena turvallisuusviranomaisena. Tässä ominaisuudessaan se soveltaa kanaalin alittavan koko kiinteän yhteyden osalta rautateiden turvallisuuteen liittyviä unionin oikeuden säännöksiä sekä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (5) nojalla, rautateiden yhteentoimivuuteen liittyviä unionin oikeuden säännöksiä.

| (4) | Jollei toisin säädetä, siirtymäkauden päätyttyä unionin oikeutta ei enää sovelleta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluvaan osaan, eikä hallitustenvälinen komissio enää ole unionin oikeuden mukainen kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan kansallinen turvallisuusviranomainen. Kanaalin alittavan kiinteän yhteyden infrastruktuurin haltijan turvallisuuslupa ja kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta liikennöivien rautatieyritysten turvallisuustodistukset, jotka hallitustenvälinen komissio on antanut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY (6) 11 ja 10 artiklan nojalla, lakkaavat olemasta voimassa 1 päivänä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(4)

Jollei toisin säädetä, siirtymäkauden päätyttyä unionin oikeutta ei enää sovelleta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Yhdistyneen kuningaskunnan lainkäyttövaltaan kuuluvaan osaan, eikä hallitustenvälinen komissio enää ole unionin oikeuden mukainen kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan kansallinen turvallisuusviranomainen. Kanaalin alittavan kiinteän yhteyden infrastruktuurin haltijan turvallisuuslupa ja kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta liikennöivien rautatieyritysten turvallisuustodistukset, jotka hallitustenvälinen komissio on antanut Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY (6) 11 ja 10 artiklan nojalla, lakkaavat olemasta voimassa 1 päivänä tammikuuta 2021.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1531 (7) Ranska valtuutettiin neuvottelemaan, allekirjoittamaan ja tekemään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kansainvälisen sopimuksen rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevien unionin sääntöjen soveltamisesta kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen yhtenäisen turvallisuusjärjestelmän ylläpitämiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/1530 (8) muutettiin direktiiviä (EU) 2016/798 muun muassa kansallisia turvallisuusviranomaisia koskevien sääntöjen osalta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2020/1531 (7) Ranska valtuutettiin neuvottelemaan, allekirjoittamaan ja tekemään Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa kansainvälisen sopimuksen rautateiden turvallisuutta ja yhteentoimivuutta koskevien unionin sääntöjen soveltamisesta kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen yhtenäisen turvallisuusjärjestelmän ylläpitämiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/1530 (8) muutettiin direktiiviä (EU) 2016/798 muun muassa kansallisia turvallisuusviranomaisia koskevien sääntöjen osalta.

| (6) | Asetuksen (EU) 2020/1530 perusteella ja, jos päätöksessä (EU) 2020/1531 tarkoitettu sopimus tehdään tietyin kyseisessä päätöksessä säädetyin edellytyksin, hallitustenvälisen komission oli määrä pysyä kanaalin alittavan koko kiinteän yhteyden ainoana turvallisuusviranomaisena ja olla kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan osalta direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 alakohdassa tarkoitettu kansallinen turvallisuusviranomainen. On kuitenkin epätodennäköistä, että päätöksessä (EU) 2020/1531 tarkoitettu sopimus tulee voimaan siirtymäkauden loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) 2020/1530 perusteella ja, jos päätöksessä (EU) 2020/1531 tarkoitettu sopimus tehdään tietyin kyseisessä päätöksessä säädetyin edellytyksin, hallitustenvälisen komission oli määrä pysyä kanaalin alittavan koko kiinteän yhteyden ainoana turvallisuusviranomaisena ja olla kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan osalta direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 alakohdassa tarkoitettu kansallinen turvallisuusviranomainen. On kuitenkin epätodennäköistä, että päätöksessä (EU) 2020/1531 tarkoitettu sopimus tulee voimaan siirtymäkauden loppuun mennessä.

| (7) | Ilman tällaista sopimusta hallitustenvälinen komissio ei enää voi 1 päivästä tammikuuta 2021 lähtien olla direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 alakohdassa tarkoitettu kansallinen turvallisuusviranomainen kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan osalta. Hallitustenvälisen komission antamat turvallisuusluvat ja -todistukset lakkaavat olemasta voimassa. Ranskan kansallisesta turvallisuusviranomaisesta tulee kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan toimivaltainen kansallinen turvallisuusviranomainen. |
| --- | --- |

(7)

Ilman tällaista sopimusta hallitustenvälinen komissio ei enää voi 1 päivästä tammikuuta 2021 lähtien olla direktiivin (EU) 2016/798 3 artiklan 7 alakohdassa tarkoitettu kansallinen turvallisuusviranomainen kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan osalta. Hallitustenvälisen komission antamat turvallisuusluvat ja -todistukset lakkaavat olemasta voimassa. Ranskan kansallisesta turvallisuusviranomaisesta tulee kanaalin alittavan kiinteän yhteyden Ranskan lainkäyttövaltaan kuuluvan osan toimivaltainen kansallinen turvallisuusviranomainen.

| (8) | Kun otetaan huomioon kanaalin alittavan kiinteän yhteyden taloudellinen merkitys unionille, on olennaisen tärkeää, että kanaalin alittavan kiinteän yhteyden toiminta jatkuu 1 päivän tammikuuta 2021 jälkeen. Hallitustenvälisen komission antaman kanaalin alittavan kiinteän yhteyden infrastruktuurin haltijan turvallisuusluvan olisi tätä varten oltava voimassa enintään kahden kuukauden ajan tämän asetuksen soveltamispäivästä, mikä on riittävä aika siihen, että Ranskan kansallinen turvallisuusviranomainen voi antaa oman turvallisuuslupansa. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon kanaalin alittavan kiinteän yhteyden taloudellinen merkitys unionille, on olennaisen tärkeää, että kanaalin alittavan kiinteän yhteyden toiminta jatkuu 1 päivän tammikuuta 2021 jälkeen. Hallitustenvälisen komission antaman kanaalin alittavan kiinteän yhteyden infrastruktuurin haltijan turvallisuusluvan olisi tätä varten oltava voimassa enintään kahden kuukauden ajan tämän asetuksen soveltamispäivästä, mikä on riittävä aika siihen, että Ranskan kansallinen turvallisuusviranomainen voi antaa oman turvallisuuslupansa.

| (9) | Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille rautatieyrityksille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (9) III luvun nojalla myönnetyt toimiluvat eivät ole enää voimassa siirtymäkauden päätyttyä. Ranska ilmoitti komissiolle 10 päivänä marraskuuta 2020 direktiivin 2012/34/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti aikomuksestaan aloittaa neuvottelut rajat ylittävästä sopimuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Tällaisen sopimuksen tavoitteena on antaa rautatieyrityksille, jotka ovat sijoittautuneet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja joilla on Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä toimilupa, mahdollisuus käyttää rajat ylittävää infrastruktuuria, joka yhdistää unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta, Calais-Fréthunin (Ranska) rajanylitysasemalle ja terminaaliin saakka, ilman että unionin toimilupaviranomaiselta saadaan direktiivin 2012/34/EU mukainen toimilupa. |
| --- | --- |

(9)

Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille rautatieyrityksille Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU (9) III luvun nojalla myönnetyt toimiluvat eivät ole enää voimassa siirtymäkauden päätyttyä. Ranska ilmoitti komissiolle 10 päivänä marraskuuta 2020 direktiivin 2012/34/EU 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti aikomuksestaan aloittaa neuvottelut rajat ylittävästä sopimuksesta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Tällaisen sopimuksen tavoitteena on antaa rautatieyrityksille, jotka ovat sijoittautuneet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja joilla on Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä toimilupa, mahdollisuus käyttää rajat ylittävää infrastruktuuria, joka yhdistää unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta, Calais-Fréthunin (Ranska) rajanylitysasemalle ja terminaaliin saakka, ilman että unionin toimilupaviranomaiselta saadaan direktiivin 2012/34/EU mukainen toimilupa.

| (10) | Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten yhteyksien varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että rautatieyritykset, jotka ovat sijoittautuneet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja joilla on Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä toimilupa, jatkavat liikennöintiä. Tätä varten olisi pidennettävä Yhdistyneen kuningaskunnan direktiivin 2012/34/EU mukaisesti myöntämien toimilupien ja hallitustenvälisen komission antamien turvallisuustodistusten voimassaoloaikaa yhdeksällä kuukaudella tämän asetuksen soveltamispäivästä, mikä on riittävä aika siihen, että asianomainen jäsenvaltio voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet yhteenliitettävyyden varmistamiseksi direktiivien 2012/34/EU ja (EU) 2016/798 mukaisesti ja päätöksessä (EU) 2020/1531 tarkoitetun sopimuksen perusteella. |
| --- | --- |

(10)

Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten yhteyksien varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että rautatieyritykset, jotka ovat sijoittautuneet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja joilla on Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämä toimilupa, jatkavat liikennöintiä. Tätä varten olisi pidennettävä Yhdistyneen kuningaskunnan direktiivin 2012/34/EU mukaisesti myöntämien toimilupien ja hallitustenvälisen komission antamien turvallisuustodistusten voimassaoloaikaa yhdeksällä kuukaudella tämän asetuksen soveltamispäivästä, mikä on riittävä aika siihen, että asianomainen jäsenvaltio voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet yhteenliitettävyyden varmistamiseksi direktiivien 2012/34/EU ja (EU) 2016/798 mukaisesti ja päätöksessä (EU) 2020/1531 tarkoitetun sopimuksen perusteella.

| (11) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee lupien, todistusten ja toimilupien haltijoille koituneen edun peruuttamista, jos unionin vaatimusten noudattamista ei ole varmistettu. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti. Näiden toimenpiteiden hyväksymiseen olisi sovellettava tarkastelumenettelyä, kun otetaan huomioon niiden mahdollinen vaikutus rautateiden turvallisuuteen. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa. |
| --- | --- |

(11)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee lupien, todistusten ja toimilupien haltijoille koituneen edun peruuttamista, jos unionin vaatimusten noudattamista ei ole varmistettu. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti. Näiden toimenpiteiden hyväksymiseen olisi sovellettava tarkastelumenettelyä, kun otetaan huomioon niiden mahdollinen vaikutus rautateiden turvallisuuteen. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa.

| (12) | Siirtymäkauden päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(12)

Siirtymäkauden päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (13) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli säätää väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjä rautateiden turvallisuuteen ja rautatieyhteyksiin liittyviä näkökohtia siirtymäkauden päättyessä, vaan se voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(13)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli säätää väliaikaisista toimenpiteistä, jotka koskevat tiettyjä rautateiden turvallisuuteen ja rautatieyhteyksiin liittyviä näkökohtia siirtymäkauden päättyessä, vaan se voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (14) | Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava siirtymäkauden päättymistä seuraavasta päivästä, |
| --- | --- |

(14)

Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava siirtymäkauden päättymistä seuraavasta päivästä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan erosopimuksen 126 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päättymistä varten erityissäännökset, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettuja tiettyjä direktiivin 2004/49/EY nojalla annettuja turvallisuuslupia ja turvallisuustodistuksia sekä tiettyjä direktiivin 2012/34/EU nojalla myönnettyjä rautatieyritysten toimilupia.

2.   Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin lupiin, todistuksiin ja toimilupiin, jotka ovat voimassa 31 päivänä joulukuuta 2020:

| a) | turvallisuusluvat, jotka on direktiivin 2004/49/EY 11 artiklan nojalla annettu infrastruktuurin haltijoille unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin hallintaa ja käyttöä varten; |
| --- | --- |

a)

turvallisuusluvat, jotka on direktiivin 2004/49/EY 11 artiklan nojalla annettu infrastruktuurin haltijoille unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävän rajat ylittävän infrastruktuurin hallintaa ja käyttöä varten;

| b) | turvallisuustodistukset, jotka on direktiivin 2004/49/EU 10 artiklan nojalla annettu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille rautatieyrityksille, jotka käyttävät unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävää rajat ylittävää infrastruktuuria; |
| --- | --- |

b)

turvallisuustodistukset, jotka on direktiivin 2004/49/EU 10 artiklan nojalla annettu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille rautatieyrityksille, jotka käyttävät unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävää rajat ylittävää infrastruktuuria;

| c) | toimiluvat, jotka on direktiivin 2012/34/EU III luvun nojalla myönnetty Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille rautatieyrityksille, jotka käyttävät unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävää rajat ylittävää infrastruktuuria. |
| --- | --- |

c)

toimiluvat, jotka on direktiivin 2012/34/EU III luvun nojalla myönnetty Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille rautatieyrityksille, jotka käyttävät unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanaalin alittavan kiinteän yhteyden kautta yhdistävää rajat ylittävää infrastruktuuria.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan direktiiveissä 2012/34/EU ja (EU) 2016/798 sekä kyseisten direktiivien ja direktiivin 2004/49/EY nojalla hyväksytyissä delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanosäädöksissä olevia asiaankuuluvia määritelmiä.

3 artikla

Turvallisuuslupien, turvallisuustodistusten ja toimilupien voimassaolo

1.   Edellä 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut turvallisuusluvat pysyvät voimassa kahden kuukauden ajan tämän asetuksen soveltamispäivästä.

2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut turvallisuustodistukset pysyvät voimassa yhdeksän kuukauden ajan tämän asetuksen soveltamispäivästä. Ne ovat voimassa ainoastaan Calais-Fréthunin rajanylitysasemalle ja terminaaliin Yhdistyneestä kuningaskunnasta saapumista tai kyseiseltä asemalta ja terminaalista Yhdistyneeseen kuningaskuntaan poistumista varten.

3.   Edellä 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut toimiluvat pysyvät voimassa yhdeksän kuukauden ajan tämän asetuksen soveltamispäivästä. Direktiivin 2012/34/EU 23 artiklan 1 kohdasta poiketen kyseiset toimiluvat ovat voimassa ainoastaan Calais-Fréthunin rajanylitysaseman ja terminaalin sekä Yhdistyneen kuningaskunnan välisellä alueella.

4 artikla

Turvallisuuslupia, turvallisuustodistuksia ja toimilupia koskevat säännöt ja velvollisuudet

1.   Tämän asetuksen 3 artiklalla säänneltyihin turvallisuuslupiin, turvallisuustodistuksiin ja toimilupiin sovelletaan sääntöjä, joita niihin sovelletaan direktiivien 2012/34/EU ja (EU) 2016/798 mukaisesti sekä kyseisten direktiivien nojalla hyväksyttyjen täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten mukaisesti.

2.   Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen turvallisuuslupien, turvallisuustodistusten ja toimilupien haltijoiden ja, jos se on tarpeen, todistukset ja luvat antaneen viranomaisen, jos se ei ole sama kuin se kansallinen turvallisuusviranomainen, jonka alueella infrastruktuuri sijaitsee unionissa ja jonka toimivaltaan Calais-Fréthunin rajanylitysasema ja terminaali kuuluvat, on tehtävä yhteistyötä kyseisen kansallisen turvallisuusviranomaisen kanssa ja toimitettava sille kaikki asiaa koskevat tiedot ja asiakirjat.

3.   Jos tietoja tai asiakirjoja ei ole toimitettu tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kansallisen turvallisuusviranomaisen pyynnössä asetettuun määräaikaan mennessä, komissio voi, kansallisen turvallisuusviranomaisen ilmoitettua asiasta, hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä haltijalle 3 artiklan nojalla myönnetyn edun peruuttamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen turvallisuuslupien, turvallisuustodistusten ja toimilupien haltijoiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja Euroopan unionin rautatievirastolle kaikista muiden toimivaltaisten turvallisuusviranomaisten toimista, jotka voivat olla ristiriidassa niiden tämän asetuksen, direktiivin 2012/34/EU tai direktiivin (EU) 2016/798 mukaisten velvollisuuksien kanssa.

5.   Ennen kuin komissio peruuttaa 3 artiklan nojalla myönnetyt edut, se ilmoittaa peruuttamisaikomuksestaan hyvissä ajoin tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle kansalliselle turvallisuusviranomaiselle, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut turvallisuusluvat, turvallisuustodistukset ja toimiluvat antaneelle viranomaiselle sekä tällaisten lupien, todistusten ja toimilupien haltijoille ja antaa niille mahdollisuuden ilmaista oma kantansa.

6.   Tämän artiklan 1–5 kohdan soveltamiseksi viittauksia kansalliseen turvallisuusviranomaiseen on tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen toimilupien osalta pidettävä viittauksina direktiivin 2012/34/EU 3 artiklan 15 alakohdassa tarkoitettuun toimilupaviranomaiseen.

5 artikla

Unionin oikeuden noudattamisen valvonta

1.   Edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kansallisen turvallisuusviranomaisen on valvottava rautateiden turvallisuusstandardeja, joita sovelletaan 1 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettua rajat ylittävää infrastruktuuria käyttäviin rautatieyrityksiin, jotka ovat sijoittautuneet Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, sekä kyseiseen rajat ylittävään infrastruktuuriin. Lisäksi kansallisen turvallisuusviranomaisen on tarkastettava, että infrastruktuurin haltijat ja rautatieyritykset täyttävät unionin oikeudessa vahvistetut turvallisuusvaatimukset. Kansallisen turvallisuusviranomaisen on tarvittaessa annettava komissiolle ja Euroopan unionin rautatievirastolle suositus toimia tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa, yhdessä 4 artiklan 6 kohdan kanssa, tarkoitetun toimilupaviranomaisen on valvottava, täyttyvätkö direktiivin 2012/34/EU 19–22 artiklan vaatimukset edelleen tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen Yhdistyneeltä kuningaskunnalta toimiluvan saaneiden rautatieyritysten osalta.

2.   Jos komissiolla on perusteltuja epäilyksiä siitä, etteivät tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvaan rajat ylittävään rautatieliikenteeseen tai asetuksen soveltamisalaan kuuluvan infrastruktuurin tai tällaisen infrastruktuurin Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevan osan käyttöön sovellettavat turvallisuusstandardit vastaa unionin oikeuden asiaankuuluvia säännöksiä, se hyväksyy viipymättä täytäntöönpanosäädöksiä haltijalle 3 artiklan nojalla myönnetyn edun peruuttamiseksi. Valtaa hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä sovelletaan soveltuvin osin, jos komissiolla on perusteltua aihetta epäillä 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttymistä. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

3.   Tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi kansallinen turvallisuusviranomainen tai 4 artiklan 2 kohdassa, yhdessä 4 artiklan 6 kohdan kanssa, tarkoitettu toimilupaviranomainen voi pyytää tietoja asiaankuuluvilta toimivaltaisilta viranomaisilta ja asettaa vastaukselle kohtuullisen määräajan. Jos kyseiset asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset eivät toimita pyydettyjä tietoja asetettuun määräaikaan mennessä tai niiden toimittamat tiedot ovat puutteellisia, komissio voi, kansallisen turvallisuusviranomaisen tai tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdassa, yhdessä 4 artiklan 6 kohdan kanssa, tarkoitetun toimilupaviranomaisen ilmoitettua asiasta, hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä haltijalle 3 artiklan nojalla myönnetyn edun peruuttamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

4.   Ennen kuin komissio peruuttaa 3 artiklan nojalla myönnetyt edut, se ilmoittaa peruuttamisaikomuksestaan hyvissä ajoin 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle kansalliselle turvallisuusviranomaiselle, 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut turvallisuusluvat, turvallisuustodistukset ja toimiluvat antaneelle viranomaiselle, tällaisten lupien, todistusten ja toimilupien haltijoille sekä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalliselle turvallisuusviranomaiselle ja toimilupaviranomaiselle ja antaa niille mahdollisuuden ilmaista oma kantansa.

6 artikla

Neuvottelut ja yhteistyö

1.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on tarpeen mukaan neuvoteltava ja tehtävä yhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

2.   Asianomaisen jäsenvaltion on pyynnöstä ja ilman aiheetonta viivytystä toimitettava komissiolle 1 kohdan nojalla saadut tiedot tai muut tiedot, joilla on merkitystä tämän asetuksen täytäntöönpanon kannalta.

7 artikla

Komitea

1.   Komissiota avustaa direktiivin (EU) 2016/797 51 artiklassa tarkoitettu komitea ja direktiivin 2012/34/EU 62 artiklassa tarkoitettu komitea. Nämä komiteat ovat asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettuja komiteoita.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.

8 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

3.   Tätä asetusta lakataan soveltamasta 30 päivänä syyskuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

1

(2)  Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7).

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2020/135, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/797, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2020/1531, annettu 21 päivänä lokakuuta 2020, Ranskan valtuuttamisesta neuvottelemaan, allekirjoittamaan ja tekemään kansainvälinen sopimus, jolla täydennetään Ranskan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välistä sopimusta kanaalin alittavan kiinteän yhteyden rakentamisesta ja käytöstä yksityisten käyttöoikeusurakoitsijoiden toimesta (EUVL L 352, 22.10.2020, s. 4).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1530, annettu 21 päivänä lokakuuta 2020, direktiivin (EU) 2016/798 muuttamisesta rautateiden turvallisuus- ja yhteentoimivuussääntöjen kanaalin alittavaan kiinteään yhteyteen soveltamisen osalta (EUVL L 352, 22.10.2020, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

10

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/49

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU, Euratom) 2020/2223,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 325 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (3) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (4) hyväksyminen vahvisti merkittävästi unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi rikosoikeudellisin keinoin käytettävissä olevia keinoja. Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustaminen on yksi keskeisistä painopisteistä unionin rikosoikeuden ja petostentorjuntapolitiikan alalla, ja sillä on valtuudet toteuttaa osallistuvissa jäsenvaltioissa rikostutkintaa ja syytetoimia, jotka liittyvät unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin rikoksiin direktiivissä (EU) 2017/1371 tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (3) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (4) hyväksyminen vahvisti merkittävästi unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi rikosoikeudellisin keinoin käytettävissä olevia keinoja. Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustaminen on yksi keskeisistä painopisteistä unionin rikosoikeuden ja petostentorjuntapolitiikan alalla, ja sillä on valtuudet toteuttaa osallistuvissa jäsenvaltioissa rikostutkintaa ja syytetoimia, jotka liittyvät unionin taloudellisiin etuihin vaikuttaviin rikoksiin direktiivissä (EU) 2017/1371 tarkoitetulla tavalla.

| (2) | Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’virasto’, suorittaa hallinnollisiin sääntöjenvastaisuuksiin sekä rikolliseen toimintaan liittyviä hallinnollisia tutkimuksia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Se voi tutkimustensa päätteeksi antaa kansallisille syyttäjäviranomaisille oikeudellisia suosituksia mahdollistaakseen sen, että ne voivat toteuttaa syytetoimia jäsenvaltioissa. Virasto ilmoittaa rikosepäilyistä EPPOlle siihen osallistuvissa jäsenvaltioissa ja tekee yhteistyötä EPPOn kanssa EPPOn tutkintojen yhteydessä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’virasto’, suorittaa hallinnollisiin sääntöjenvastaisuuksiin sekä rikolliseen toimintaan liittyviä hallinnollisia tutkimuksia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Se voi tutkimustensa päätteeksi antaa kansallisille syyttäjäviranomaisille oikeudellisia suosituksia mahdollistaakseen sen, että ne voivat toteuttaa syytetoimia jäsenvaltioissa. Virasto ilmoittaa rikosepäilyistä EPPOlle siihen osallistuvissa jäsenvaltioissa ja tekee yhteistyötä EPPOn kanssa EPPOn tutkintojen yhteydessä.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 (5) olisi muutettava ja mukautettava asetuksen (EU) 2017/1939 hyväksymisen myötä. Viraston ja EPPOn välistä suhdetta koskevat asetuksen (EU) 2017/1939 säännökset olisi otettava huomioon ja niitä olisi täydennettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 säännöksissä, jotta varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojan mahdollisimman korkea taso hyödyntämällä näiden välisiä synergioita, varmistaen samalla tiiviin yhteistyön, tiedonvaihdon, täydentävyyden ja päällekkäisyyksien välttämisen. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 (5) olisi muutettava ja mukautettava asetuksen (EU) 2017/1939 hyväksymisen myötä. Viraston ja EPPOn välistä suhdetta koskevat asetuksen (EU) 2017/1939 säännökset olisi otettava huomioon ja niitä olisi täydennettävä asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 säännöksissä, jotta varmistetaan unionin taloudellisten etujen suojan mahdollisimman korkea taso hyödyntämällä näiden välisiä synergioita, varmistaen samalla tiiviin yhteistyön, tiedonvaihdon, täydentävyyden ja päällekkäisyyksien välttämisen.

| (4) | Viraston ja EPPOn olisi unionin talousarvion koskemattomuuden säilyttämistä koskevan yhteisen tavoitteensa vuoksi luotava ja säilytettävä tiivis suhde, joka perustuu vilpittömän yhteistyön periaatteelle ja jonka tarkoituksena on varmistaa niiden toimeksiantojen täydentävyys ja toiminnan koordinointi, erityisesti kun otetaan huomioon tiiviimmän yhteistyön soveltamisala EPPOn perustamisen yhteydessä. Viraston ja EPPOn välisellä suhteella olisi pyrittävä varmistamaan, että kaikkia keinoja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi käytetään. |
| --- | --- |

(4)

Viraston ja EPPOn olisi unionin talousarvion koskemattomuuden säilyttämistä koskevan yhteisen tavoitteensa vuoksi luotava ja säilytettävä tiivis suhde, joka perustuu vilpittömän yhteistyön periaatteelle ja jonka tarkoituksena on varmistaa niiden toimeksiantojen täydentävyys ja toiminnan koordinointi, erityisesti kun otetaan huomioon tiiviimmän yhteistyön soveltamisala EPPOn perustamisen yhteydessä. Viraston ja EPPOn välisellä suhteella olisi pyrittävä varmistamaan, että kaikkia keinoja unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi käytetään.

| (5) | Asetuksessa (EU) 2017/1939 edellytetään, että virasto sekä unionin toimielimet, elimet ja laitokset sekä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat ilman aiheetonta viivytystä EPPOlle epäillystä rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa. Koska viraston tehtävänä on suorittaa hallinnollisia tutkimuksia petoksista, lahjonnasta ja mistä tahansa muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta, sillä on parhaat mahdolliset edellytykset ja välineet toimia EPPOn kumppanina ja ensisijaisena tietolähteenä. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksessa (EU) 2017/1939 edellytetään, että virasto sekä unionin toimielimet, elimet ja laitokset sekä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat ilman aiheetonta viivytystä EPPOlle epäillystä rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa. Koska viraston tehtävänä on suorittaa hallinnollisia tutkimuksia petoksista, lahjonnasta ja mistä tahansa muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta, sillä on parhaat mahdolliset edellytykset ja välineet toimia EPPOn kumppanina ja ensisijaisena tietolähteenä.

| (6) | Tekijät, jotka viittaavat mahdolliseen EPPOn toimivaltaan kuuluvaan rikolliseen toimintaan, voivat esiintyä viraston saamissa alkuperäisissä väitteissä, tai ne voivat syntyä vasta viraston hallinnollista sääntöjenvastaisuutta koskevan epäilyn perusteella aloittaman hallinnollisen tutkimuksen aikana. Täyttääkseen EPPOlle ilmoittamista koskevan velvollisuutensa viraston olisi näin ollen ilmoitettava epäillystä rikollisesta toiminnasta missä tahansa vaiheessa ennen tutkimuksiaan tai niiden aikana. |
| --- | --- |

(6)

Tekijät, jotka viittaavat mahdolliseen EPPOn toimivaltaan kuuluvaan rikolliseen toimintaan, voivat esiintyä viraston saamissa alkuperäisissä väitteissä, tai ne voivat syntyä vasta viraston hallinnollista sääntöjenvastaisuutta koskevan epäilyn perusteella aloittaman hallinnollisen tutkimuksen aikana. Täyttääkseen EPPOlle ilmoittamista koskevan velvollisuutensa viraston olisi näin ollen ilmoitettava epäillystä rikollisesta toiminnasta missä tahansa vaiheessa ennen tutkimuksiaan tai niiden aikana.

| (7) | Asetuksessa (EU) 2017/1939 täsmennetään osatekijät, jotka ilmoitusten on vähintään sisällettävä. Virasto voi joutua suorittamaan väitteiden alustavan arvioinnin kyseisten osatekijöiden varmistamiseksi ja keräämään tarvittavat tiedot. Viraston olisi toteutettava tällainen arviointi ripeästi ja sellaisin keinoin, jotka eivät vaaranna mahdollista tulevaa rikostutkintaa. Arviointinsa päätteeksi viraston olisi ilmoitettava EPPOlle tämän toimivaltaan kuuluvista havaituista rikosepäilyistä. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksessa (EU) 2017/1939 täsmennetään osatekijät, jotka ilmoitusten on vähintään sisällettävä. Virasto voi joutua suorittamaan väitteiden alustavan arvioinnin kyseisten osatekijöiden varmistamiseksi ja keräämään tarvittavat tiedot. Viraston olisi toteutettava tällainen arviointi ripeästi ja sellaisin keinoin, jotka eivät vaaranna mahdollista tulevaa rikostutkintaa. Arviointinsa päätteeksi viraston olisi ilmoitettava EPPOlle tämän toimivaltaan kuuluvista havaituista rikosepäilyistä.

| (8) | Perussopimuksilla tai niiden nojalla perustettujen toimielinten, elinten ja laitosten, jäljempänä ’toimielimet, elimet ja laitokset’, olisi voitava hyödyntää viraston asiantuntemusta niin, että virasto voi suorittaa tällaisen alustavan arvioinnin niille ilmoitetuista väitteistä. |
| --- | --- |

(8)

Perussopimuksilla tai niiden nojalla perustettujen toimielinten, elinten ja laitosten, jäljempänä ’toimielimet, elimet ja laitokset’, olisi voitava hyödyntää viraston asiantuntemusta niin, että virasto voi suorittaa tällaisen alustavan arvioinnin niille ilmoitetuista väitteistä.

| (9) | Asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti virasto ei periaatteessa saisi aloittaa hallinnollista tutkimusta, joka on rinnakkainen EPPOssa toteutettavan, samoja tosiseikkoja koskevan tutkinnan kanssa. Joissakin tapauksissa unionin taloudellisten etujen suojaaminen voi kuitenkin edellyttää, että virasto suorittaa täydentävän hallinnollisen tutkimuksen ennen EPPOn aloittaman rikosoikeudellisen menettelyn päättämistä sen selvittämiseksi, ovatko turvaamistoimenpiteet tarpeen tai olisiko toteutettava taloudellisia, kurinpidollisia tai hallinnollisia toimia. Tällainen täydentävä tutkimus voi olla asianmukainen muun muassa silloin, kun on perittävä takaisin unionin talousarvioon summia, joihin sovelletaan vanhentumisaikaa, kun asianomaiset summat ovat hyvin suuria tai kun on tarpeen välttää lisäkustannuksia riskitilanteissa hallinnollisten toimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti virasto ei periaatteessa saisi aloittaa hallinnollista tutkimusta, joka on rinnakkainen EPPOssa toteutettavan, samoja tosiseikkoja koskevan tutkinnan kanssa. Joissakin tapauksissa unionin taloudellisten etujen suojaaminen voi kuitenkin edellyttää, että virasto suorittaa täydentävän hallinnollisen tutkimuksen ennen EPPOn aloittaman rikosoikeudellisen menettelyn päättämistä sen selvittämiseksi, ovatko turvaamistoimenpiteet tarpeen tai olisiko toteutettava taloudellisia, kurinpidollisia tai hallinnollisia toimia. Tällainen täydentävä tutkimus voi olla asianmukainen muun muassa silloin, kun on perittävä takaisin unionin talousarvioon summia, joihin sovelletaan vanhentumisaikaa, kun asianomaiset summat ovat hyvin suuria tai kun on tarpeen välttää lisäkustannuksia riskitilanteissa hallinnollisten toimenpiteiden avulla.

| (10) | Tutkimusten päällekkäisyyden välttämistä koskevan vaatimuksen soveltamiseksi käsitettä ’samat tosiseikat’ olisi tarkasteltava Euroopan unionin tuomioistuimen ne bis in idem -periaatetta koskevan oikeuskäytännön valossa siten, että kyseisellä käsitteellä tarkoitetaan sitä, että tutkimuksen kohteena olevat olennaiset tosiseikat ovat identtiset tai olennaisilta osin samat, ja ne olisi ymmärrettävä siten, että on olemassa joukko konkreettisia olosuhteita, jotka liittyvät erottamattomasti yhteen ajallisesti ja paikallisesti. |
| --- | --- |

(10)

Tutkimusten päällekkäisyyden välttämistä koskevan vaatimuksen soveltamiseksi käsitettä ’samat tosiseikat’ olisi tarkasteltava Euroopan unionin tuomioistuimen ne bis in idem -periaatetta koskevan oikeuskäytännön valossa siten, että kyseisellä käsitteellä tarkoitetaan sitä, että tutkimuksen kohteena olevat olennaiset tosiseikat ovat identtiset tai olennaisilta osin samat, ja ne olisi ymmärrettävä siten, että on olemassa joukko konkreettisia olosuhteita, jotka liittyvät erottamattomasti yhteen ajallisesti ja paikallisesti.

| (11) | Asetuksessa (EU) 2017/1939 säädetään, että EPPO voi pyytää virastoa suorittamaan täydentäviä hallinnollisia tutkimuksia. Jos tällainen pyyntö puuttuu, tällaisia täydentäviä hallinnollisia tutkimuksia olisi voitava tehdä viraston aloitteesta tietyin edellytyksin sen jälkeen, kun EPPOa on kuultu. EPPOlla olisi erityisesti oltava mahdollisuus vastustaa viraston tutkimuksen aloittamista tai jatkamista taikka johonkin sen tutkimukseen liittyvien tiettyjen toimien suorittamista, turvatakseen tutkimustensa ja valtuuksiensa tehokkuuden. Viraston olisi pidättäydyttävä toteuttamasta tointa, jota EPPO on vastustanut. Jos virasto aloittaa tutkimuksen tällaisen pyynnön puuttuessa, sen olisi suoritettava kyseinen tutkimus kuullen säännöllisesti EPPOa. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksessa (EU) 2017/1939 säädetään, että EPPO voi pyytää virastoa suorittamaan täydentäviä hallinnollisia tutkimuksia. Jos tällainen pyyntö puuttuu, tällaisia täydentäviä hallinnollisia tutkimuksia olisi voitava tehdä viraston aloitteesta tietyin edellytyksin sen jälkeen, kun EPPOa on kuultu. EPPOlla olisi erityisesti oltava mahdollisuus vastustaa viraston tutkimuksen aloittamista tai jatkamista taikka johonkin sen tutkimukseen liittyvien tiettyjen toimien suorittamista, turvatakseen tutkimustensa ja valtuuksiensa tehokkuuden. Viraston olisi pidättäydyttävä toteuttamasta tointa, jota EPPO on vastustanut. Jos virasto aloittaa tutkimuksen tällaisen pyynnön puuttuessa, sen olisi suoritettava kyseinen tutkimus kuullen säännöllisesti EPPOa.

| (12) | Viraston olisi aktiivisesti tuettava EPPOn tutkintoja. EPPOn olisi voitava tältä osin pyytää virastoa tukemaan tai täydentämään sen rikostutkintaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisten valtuuksien nojalla. Viraston olisi annettava tällaista tukea valtuuksiensa rajoissa ja kyseisessä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Viraston olisi aktiivisesti tuettava EPPOn tutkintoja. EPPOn olisi voitava tältä osin pyytää virastoa tukemaan tai täydentämään sen rikostutkintaa asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisten valtuuksien nojalla. Viraston olisi annettava tällaista tukea valtuuksiensa rajoissa ja kyseisessä asetuksessa säädetyn kehyksen mukaisesti.

| (13) | Jotta varmistetaan tehokas koordinointi, yhteistyö ja avoimuus, viraston ja EPPOn olisi vaihdettava tietoja keskenään jatkuvasti. Tietojenvaihto ennen kuin virasto tai EPPO aloittavat tutkimuksensa on erityisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa niiden toimien asianmukainen koordinointi täydentävyyden takaamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. Tätä varten viraston ja EPPOn olisi hyödynnettävä asianhallintajärjestelmiensä osuma / ei osumaa -toimintoja. Viraston ja EPPOn olisi täsmennettävä työjärjestelyissään tietojenvaihtoa koskeva menettely ja edellytykset. Päällekkäisyyden välttämiseen ja täydentävyyden varmistamiseen pyrkivien sääntöjen asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi viraston ja EPPOn olisi sovittava tietyistä tietojenvaihdon määräajoista. |
| --- | --- |

(13)

Jotta varmistetaan tehokas koordinointi, yhteistyö ja avoimuus, viraston ja EPPOn olisi vaihdettava tietoja keskenään jatkuvasti. Tietojenvaihto ennen kuin virasto tai EPPO aloittavat tutkimuksensa on erityisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa niiden toimien asianmukainen koordinointi täydentävyyden takaamiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi. Tätä varten viraston ja EPPOn olisi hyödynnettävä asianhallintajärjestelmiensä osuma / ei osumaa -toimintoja. Viraston ja EPPOn olisi täsmennettävä työjärjestelyissään tietojenvaihtoa koskeva menettely ja edellytykset. Päällekkäisyyden välttämiseen ja täydentävyyden varmistamiseen pyrkivien sääntöjen asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi viraston ja EPPOn olisi sovittava tietyistä tietojenvaihdon määräajoista.

| (14) | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 soveltamista koskevasta arvioinnista 2 päivänä lokakuuta 2017 annetussa komission kertomuksessa, jäljempänä ’komission arviointikertomus’, todettiin, että lainsäädäntökehykseen vuonna 2013 tehdyt muutokset ovat johtaneet selkeisiin parannuksiin, jotka koskevat tutkimusten suorittamista, yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja tutkimusten kohteena olevien henkilöiden oikeuksia. Komission arviointikertomus toi samalla esiin joitakin puutteita, jotka vaikuttavat tutkimusten tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 soveltamista koskevasta arvioinnista 2 päivänä lokakuuta 2017 annetussa komission kertomuksessa, jäljempänä ’komission arviointikertomus’, todettiin, että lainsäädäntökehykseen vuonna 2013 tehdyt muutokset ovat johtaneet selkeisiin parannuksiin, jotka koskevat tutkimusten suorittamista, yhteistyötä kumppaneiden kanssa ja tutkimusten kohteena olevien henkilöiden oikeuksia. Komission arviointikertomus toi samalla esiin joitakin puutteita, jotka vaikuttavat tutkimusten tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen.

| (15) | On tarpeen käsitellä komission arviointikertomuksen selkeimmät tulokset muuttamalla asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013. Kyseiset muutokset ovat olennaisia lyhyellä aikavälillä viraston tutkimusten kehyksen vahvistamiseksi, jotta kyseinen virasto säilyy vahvana ja täysin toimivana ja jotta se täydentää EPPOn rikosoikeudellista lähestymistapaa hallinnollisilla tutkimuksilla muuttamatta viraston toimeksiantoa tai valtuuksia. Muutokset koskevat pääasiassa alueita, joilla asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 epäselvyys voisi haitata viraston tutkimusten tehokasta suorittamista, kuten paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten suorittamista, mahdollisuutta saada tilitietoja tai viraston laatimien tapausraporttien hyväksyttävyyttä todisteiksi hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

(15)

On tarpeen käsitellä komission arviointikertomuksen selkeimmät tulokset muuttamalla asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013. Kyseiset muutokset ovat olennaisia lyhyellä aikavälillä viraston tutkimusten kehyksen vahvistamiseksi, jotta kyseinen virasto säilyy vahvana ja täysin toimivana ja jotta se täydentää EPPOn rikosoikeudellista lähestymistapaa hallinnollisilla tutkimuksilla muuttamatta viraston toimeksiantoa tai valtuuksia. Muutokset koskevat pääasiassa alueita, joilla asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 epäselvyys voisi haitata viraston tutkimusten tehokasta suorittamista, kuten paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten suorittamista, mahdollisuutta saada tilitietoja tai viraston laatimien tapausraporttien hyväksyttävyyttä todisteiksi hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä.

| (16) | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muutokset eivät vaikuta tutkimusten yhteydessä sovellettaviin prosessuaalisiin takeisiin. Virastoa sitovat asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (6) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut prosessuaaliset takeet. Kyseisessä kehyksessä edellytetään, että virasto suorittaa tutkimuksensa objektiivisesti, puolueettomasti ja luottamuksellisesti etsien todisteita asianomaisten henkilöiden puolesta ja heitä vastaan ja toteuttaa tutkintatoimia kirjallisen valtuutuksen perusteella oikeudellisen tarkastuksen jälkeen. Viraston on varmistettava, että sen tutkimusten kohteena olevien henkilöiden oikeuksia kunnioitetaan, mukaan lukien syyttömyysolettama ja oikeus olla saattamatta itseään syytteen vaaraan. Asianomaisilla henkilöillä on kuulemisen yhteydessä muun muassa oikeus itse valitsemaansa avustajaan, oikeus hyväksyä kuulemisesta laadittu pöytäkirja ja oikeus käyttää mitä tahansa unionin toimielinten virallista kieltä. Asianomaisilla henkilöillä on myös oikeus esittää huomautuksia tapausta koskevista tosiseikoista ennen päätelmien tekoa. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muutokset eivät vaikuta tutkimusten yhteydessä sovellettaviin prosessuaalisiin takeisiin. Virastoa sitovat asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (6) sekä Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahvistetut prosessuaaliset takeet. Kyseisessä kehyksessä edellytetään, että virasto suorittaa tutkimuksensa objektiivisesti, puolueettomasti ja luottamuksellisesti etsien todisteita asianomaisten henkilöiden puolesta ja heitä vastaan ja toteuttaa tutkintatoimia kirjallisen valtuutuksen perusteella oikeudellisen tarkastuksen jälkeen. Viraston on varmistettava, että sen tutkimusten kohteena olevien henkilöiden oikeuksia kunnioitetaan, mukaan lukien syyttömyysolettama ja oikeus olla saattamatta itseään syytteen vaaraan. Asianomaisilla henkilöillä on kuulemisen yhteydessä muun muassa oikeus itse valitsemaansa avustajaan, oikeus hyväksyä kuulemisesta laadittu pöytäkirja ja oikeus käyttää mitä tahansa unionin toimielinten virallista kieltä. Asianomaisilla henkilöillä on myös oikeus esittää huomautuksia tapausta koskevista tosiseikoista ennen päätelmien tekoa.

| (17) | Henkilöille, jotka ilmoittavat petoksesta, lahjonnasta ja muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta, olisi tarjottava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (7) mukaista suojelua. |
| --- | --- |

(17)

Henkilöille, jotka ilmoittavat petoksesta, lahjonnasta ja muusta unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta, olisi tarjottava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (7) mukaista suojelua.

| (18) | Jos virasto toteuttaa toimeksiantonsa puitteissa EPPOn pyynnöstä tukitoimenpiteitä todisteiden hyväksyttävyyden sekä perusoikeuksien ja prosessuaalisten takeiden suojaamiseksi samalla välttäen tutkimusten päällekkäisyyttä ja mahdollistaen tehokkaan ja täydentävän yhteistyön, viraston ja EPPOn olisi tiiviissä yhteistyössä varmistettava, että asetuksen (EU) 2017/1939 VI luvussa säädettyjä sovellettavia menettelytakeita noudatetaan. |
| --- | --- |

(18)

Jos virasto toteuttaa toimeksiantonsa puitteissa EPPOn pyynnöstä tukitoimenpiteitä todisteiden hyväksyttävyyden sekä perusoikeuksien ja prosessuaalisten takeiden suojaamiseksi samalla välttäen tutkimusten päällekkäisyyttä ja mahdollistaen tehokkaan ja täydentävän yhteistyön, viraston ja EPPOn olisi tiiviissä yhteistyössä varmistettava, että asetuksen (EU) 2017/1939 VI luvussa säädettyjä sovellettavia menettelytakeita noudatetaan.

| (19) | Virastolla on valtuudet suorittaa tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä, minkä vuoksi sillä on pääsy talouden toimijoiden tiloihin ja asiakirjoihin, kun se tutkii unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa epäiltyä petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tällaiset paikan päällä tehtävät tarkastukset ja todentamiset suoritetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti, ja joissakin tapauksissa kyseisten valtuuksien käyttöön sovelletaan kyseisten asetusten mukaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä edellytyksiä. Komission arviointikertomuksessa todettiin, että kansallisen lainsäädännön soveltamisen laajuus ei ole täysin selvä, mikä haittaa viraston tutkimustoimien tehokkuutta. |
| --- | --- |

(19)

Virastolla on valtuudet suorittaa tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä, minkä vuoksi sillä on pääsy talouden toimijoiden tiloihin ja asiakirjoihin, kun se tutkii unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa epäiltyä petosta, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tällaiset paikan päällä tehtävät tarkastukset ja todentamiset suoritetaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti, ja joissakin tapauksissa kyseisten valtuuksien käyttöön sovelletaan kyseisten asetusten mukaan kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä edellytyksiä. Komission arviointikertomuksessa todettiin, että kansallisen lainsäädännön soveltamisen laajuus ei ole täysin selvä, mikä haittaa viraston tutkimustoimien tehokkuutta.

| (20) | Näin ollen on asianmukaista selventää, missä tapauksissa viraston tutkimuksiin on määrä soveltaa kansallisia lakeja, muuttamatta viraston valtuuksia tai sitä, miten asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 sovelletaan suhteessa jäsenvaltioihin, ottaen huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 3 päivänä toukokuuta 2018 antama tuomio asiassa T-48/16, Sigma Orionis SA v. Euroopan komissio (8). |
| --- | --- |

(20)

Näin ollen on asianmukaista selventää, missä tapauksissa viraston tutkimuksiin on määrä soveltaa kansallisia lakeja, muuttamatta viraston valtuuksia tai sitä, miten asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 sovelletaan suhteessa jäsenvaltioihin, ottaen huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 3 päivänä toukokuuta 2018 antama tuomio asiassa T-48/16, Sigma Orionis SA v. Euroopan komissio (8).

| (21) | Viraston suorittamiin paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin, asianomaisten talouden toimijoiden paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin suostuessa, olisi sovellettava ainoastaan unionin oikeutta. Tämän ansiosta virasto voisi käyttää tutkintavaltuuksiaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja siten edistää unionin taloudellisten etujen mahdollisimman korkeatasoista suojaa kaikkialla unionissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Viraston suorittamiin paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin, asianomaisten talouden toimijoiden paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin suostuessa, olisi sovellettava ainoastaan unionin oikeutta. Tämän ansiosta virasto voisi käyttää tutkintavaltuuksiaan tehokkaasti ja johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja siten edistää unionin taloudellisten etujen mahdollisimman korkeatasoista suojaa kaikkialla unionissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 325 artiklan mukaisesti.

| (22) | Tilanteissa, joissa viraston on tukeuduttava jäsenvaltioiden toimivaltaisiin viranomaisiin, erityisesti kun talouden toimija vastustaa paikan päällä tehtävää tarkastusta ja todentamista, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että viraston toiminta on tehokasta, ja tarjottava tarvittavaa tukea kansallisen prosessioikeuden asianomaisten sääntöjen mukaisesti. Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komission olisi otettava huomioon jäsenvaltion sellainen mahdollinen laiminlyönti, joka koskee jäsenvaltion velvoitetta tehdä yhteistyötä viraston kanssa, harkitessaan, peritäänkö asianomaiset määrät takaisin soveltamalla jäsenvaltioihin rahoitusoikaisuja sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Tilanteissa, joissa viraston on tukeuduttava jäsenvaltioiden toimivaltaisiin viranomaisiin, erityisesti kun talouden toimija vastustaa paikan päällä tehtävää tarkastusta ja todentamista, jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että viraston toiminta on tehokasta, ja tarjottava tarvittavaa tukea kansallisen prosessioikeuden asianomaisten sääntöjen mukaisesti. Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi komission olisi otettava huomioon jäsenvaltion sellainen mahdollinen laiminlyönti, joka koskee jäsenvaltion velvoitetta tehdä yhteistyötä viraston kanssa, harkitessaan, peritäänkö asianomaiset määrät takaisin soveltamalla jäsenvaltioihin rahoitusoikaisuja sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti.

| (23) | Virasto voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 nojalla tehdä hallinnollisia järjestelyjä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksiköiden, sekä toimielinten, elinten ja laitosten kanssa niiden kyseisen asetuksen mukaista yhteistyötä koskevien järjestelyjen täsmentämiseksi erityisesti siltä osin, kuin on kyse tietojen toimittamisesta, tutkimusten suorittamisesta ja mahdollisista jatkotoimista. |
| --- | --- |

(23)

Virasto voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 nojalla tehdä hallinnollisia järjestelyjä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, kuten petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksiköiden, sekä toimielinten, elinten ja laitosten kanssa niiden kyseisen asetuksen mukaista yhteistyötä koskevien järjestelyjen täsmentämiseksi erityisesti siltä osin, kuin on kyse tietojen toimittamisesta, tutkimusten suorittamisesta ja mahdollisista jatkotoimista.

| (24) | Asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi muutettava, jotta voidaan ottaa käyttöön talouden toimijoiden velvollisuus tehdä yhteistyötä viraston kanssa, mikä on niiden asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistetun velvollisuuden mukainen, jonka mukaan niiden on sallittava pääsy toimitiloihin, maa-alueille, kuljetusvälineisiin ja muihinammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia varten, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (9) 129 artiklassa säädetyn velvollisuuden mukainen, jonka mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myös viraston tutkimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

(24)

Asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi muutettava, jotta voidaan ottaa käyttöön talouden toimijoiden velvollisuus tehdä yhteistyötä viraston kanssa, mikä on niiden asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 vahvistetun velvollisuuden mukainen, jonka mukaan niiden on sallittava pääsy toimitiloihin, maa-alueille, kuljetusvälineisiin ja muihinammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia varten, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (9) 129 artiklassa säädetyn velvollisuuden mukainen, jonka mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myös viraston tutkimusten yhteydessä.

| (25) | Yhteistyövelvoitteen myötä viraston olisi voitava vaatia talouden toimijoita toimittamaan asiaankuuluvat tiedot, jos ne ovat saattaneet olla osallisina tutkittavassa asiassa tai jos niillä saattaa olla tällaisia tietoja. Talouden toimijoiden ei tällaisia pyyntöjä noudattaessaan olisi oltava velvollisia antamaan omaa syyllisyyttä tukevia lausuntoja, mutta niiden olisi kuitenkin oltava velvollisia vastaamaan asiakysymyksiin ja toimitettava asiakirjoja, vaikka kyseisiä tietoja saatetaan käyttää niitä tai toista talouden toimijaa vastaan sen toteamiseksi, että rikos on tapahtunut. Jotta voidaan varmistaa tutkimusten vaikuttavuus nykyisten työkäytäntöjen puitteissa, viraston olisi voitava pyytää pääsyä yksityisessä omistuksessa olevien työtarkoituksiin käytettävien laitteiden sisältämiin tietoihin. Virastolle olisi annettava pääsy tietoihin soveltaen samoja ehtoja ja laajuutta kuin sovelletaan kansallisiin valvontaviranomaisiin, ja se olisi sallittava ainoastaan, jos virastolla on perusteltua syytä epäillä, että tällaisten laitteiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta; tietoihin pääsyn olisi oltava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista, ja sen olisi koskettava ainoastaan tutkinnan kannalta merkityksellisiä tietoja. |
| --- | --- |

(25)

Yhteistyövelvoitteen myötä viraston olisi voitava vaatia talouden toimijoita toimittamaan asiaankuuluvat tiedot, jos ne ovat saattaneet olla osallisina tutkittavassa asiassa tai jos niillä saattaa olla tällaisia tietoja. Talouden toimijoiden ei tällaisia pyyntöjä noudattaessaan olisi oltava velvollisia antamaan omaa syyllisyyttä tukevia lausuntoja, mutta niiden olisi kuitenkin oltava velvollisia vastaamaan asiakysymyksiin ja toimitettava asiakirjoja, vaikka kyseisiä tietoja saatetaan käyttää niitä tai toista talouden toimijaa vastaan sen toteamiseksi, että rikos on tapahtunut. Jotta voidaan varmistaa tutkimusten vaikuttavuus nykyisten työkäytäntöjen puitteissa, viraston olisi voitava pyytää pääsyä yksityisessä omistuksessa olevien työtarkoituksiin käytettävien laitteiden sisältämiin tietoihin. Virastolle olisi annettava pääsy tietoihin soveltaen samoja ehtoja ja laajuutta kuin sovelletaan kansallisiin valvontaviranomaisiin, ja se olisi sallittava ainoastaan, jos virastolla on perusteltua syytä epäillä, että tällaisten laitteiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta; tietoihin pääsyn olisi oltava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaista, ja sen olisi koskettava ainoastaan tutkinnan kannalta merkityksellisiä tietoja.

| (26) | Talouden toimijoilla olisi oltava mahdollisuus käyttää mitä tahansa sen jäsenvaltion virallista kieltä, jossa tarkastus tehdään, ja niillä olisi oltava oikeus itse valitsemaansa avustajaan, mukaan lukien ulkopuoliseen lainopilliseen neuvonantajaan, paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten aikana. Lainopillisen neuvonantajan läsnäolon ei kuitenkaan olisi oltava oikeudellinen edellytys paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten pätevyydelle. Virastolla olisi oltava paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten vaikuttavuuden varmistamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon todistusaineiston häviämisen vaara, pääsy toimitiloihin, maa-alueille, kuljetusvälineisiin ja muihin ammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin, ilman että sen on odotettava, että talouden toimija pyytää neuvoja lainopilliselta neuvonantajalta. Sen olisi hyväksyttävä ainoastaan lyhyt, kohtuullinen viive odotettaessa lainopillisen neuvonantajan vastausta ennen paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aloitusta. Tällaiset viiveet olisi rajoitettava mahdollisimman lyhyiksi. |
| --- | --- |

(26)

Talouden toimijoilla olisi oltava mahdollisuus käyttää mitä tahansa sen jäsenvaltion virallista kieltä, jossa tarkastus tehdään, ja niillä olisi oltava oikeus itse valitsemaansa avustajaan, mukaan lukien ulkopuoliseen lainopilliseen neuvonantajaan, paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten aikana. Lainopillisen neuvonantajan läsnäolon ei kuitenkaan olisi oltava oikeudellinen edellytys paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten pätevyydelle. Virastolla olisi oltava paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten vaikuttavuuden varmistamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon todistusaineiston häviämisen vaara, pääsy toimitiloihin, maa-alueille, kuljetusvälineisiin ja muihin ammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin, ilman että sen on odotettava, että talouden toimija pyytää neuvoja lainopilliselta neuvonantajalta. Sen olisi hyväksyttävä ainoastaan lyhyt, kohtuullinen viive odotettaessa lainopillisen neuvonantajan vastausta ennen paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aloitusta. Tällaiset viiveet olisi rajoitettava mahdollisimman lyhyiksi.

| (27) | Viraston on läpinäkyvyyden varmistamiseksi annettava paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä asiaankuuluvaa tietoa talouden toimijoille niitä koskevasta yhteistyövelvoitteesta ja siitä kieltäytymisen seurauksista sekä sovellettavasta menettelystä, prosessuaaliset takeet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

(27)

Viraston on läpinäkyvyyden varmistamiseksi annettava paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä asiaankuuluvaa tietoa talouden toimijoille niitä koskevasta yhteistyövelvoitteesta ja siitä kieltäytymisen seurauksista sekä sovellettavasta menettelystä, prosessuaaliset takeet mukaan luettuina.

| (28) | Virastolla on sisäisten, ja tarvittaessa ulkoisten, tutkimusten yhteydessä pääsy toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin. Kuten komission arviointikertomuksessa ehdotettiin, on tarpeen selventää sitä, että tällaisen tietoihin pääsyn olisi oltava mahdollinen tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi riippumatta siitä, minkä tyyppiselle välineelle kyseiset tiedot tai data on tallennettu. Viraston olisi voitava sisäisten tutkimusten aikana pyytää pääsyä yksityisessä omistuksessa olevissa työtarkoituksiin käytettävissä laitteissa pidettäviin tietoihin tilanteissa, joissa virastolla on perusteltua syytä epäillä, että niiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta. Viraston tietoihin pääsyyn olisi voitava soveltaa asiaankuuluvien toimielinten, elinten ja laitosten asettamia erityisehtoja. Tällaisen tietoihin pääsyn olisi oltava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen, ja sen olisi koskettava ainoastaan tutkinnan kannalta merkityksellisiä tietoja. Jotta voidaan taata viraston tehokas ja yhdenmukainen pääsy tietoihin sekä asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien korkeatasoinen suojelu, toimielinten, elinten ja laitosten olisi varmistettava, että eri toimielinten, elinten ja laitosten hyväksymät yksityisiin laitteisiin pääsyä koskevat säännöt ovat johdonmukaiset, jotta voidaan tarjota yhtäläiset edellytykset Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemän toimielinten välisen sopimuksen (10) mukaisesti. |
| --- | --- |

(28)

Virastolla on sisäisten, ja tarvittaessa ulkoisten, tutkimusten yhteydessä pääsy toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin. Kuten komission arviointikertomuksessa ehdotettiin, on tarpeen selventää sitä, että tällaisen tietoihin pääsyn olisi oltava mahdollinen tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi riippumatta siitä, minkä tyyppiselle välineelle kyseiset tiedot tai data on tallennettu. Viraston olisi voitava sisäisten tutkimusten aikana pyytää pääsyä yksityisessä omistuksessa olevissa työtarkoituksiin käytettävissä laitteissa pidettäviin tietoihin tilanteissa, joissa virastolla on perusteltua syytä epäillä, että niiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta. Viraston tietoihin pääsyyn olisi voitava soveltaa asiaankuuluvien toimielinten, elinten ja laitosten asettamia erityisehtoja. Tällaisen tietoihin pääsyn olisi oltava tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen, ja sen olisi koskettava ainoastaan tutkinnan kannalta merkityksellisiä tietoja. Jotta voidaan taata viraston tehokas ja yhdenmukainen pääsy tietoihin sekä asianomaisten henkilöiden perusoikeuksien korkeatasoinen suojelu, toimielinten, elinten ja laitosten olisi varmistettava, että eri toimielinten, elinten ja laitosten hyväksymät yksityisiin laitteisiin pääsyä koskevat säännöt ovat johdonmukaiset, jotta voidaan tarjota yhtäläiset edellytykset Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemän toimielinten välisen sopimuksen (10) mukaisesti.

| (29) | Jotta viraston tutkimusten kehys olisi entistä yhtenäisempi, sisäisiin ja ulkoisiin tutkimuksiin sovellettavia sääntöjä olisi yhdenmukaistettava edelleen, niin että voidaan puuttua tiettyihin komission arviointikertomuksessa havaittuihin epäjohdonmukaisuuksiin, kun erilaiset säännöt eivät ole perusteltuja. Esimerkiksi ulkoisesta tutkimuksesta laaditut kertomukset ja suositukset olisi tarvittaessa lähetettävä toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jotta tämä voi toteuttaa asianmukaisia toimia, niin kuin on asian laita sisäisten tutkimusten yhteydessä. Viraston olisi toimeksiantonsa niin salliessa tuettava asianomaista toimielintä, elintä tai laitosta suositusten jatkotoimissa. Jos virasto ei aloita tutkimusta, sen olisi voitava lähettää asiaankuuluvat tiedot jäsenvaltioiden viranomaisille tai toimielimille, elimille tai laitoksille asianmukaisten toimien toteuttamista varten. Sen olisi lähetettävä tällaiset tiedot, kun se päättää olla aloittamatta tutkimusta, vaikka sillä on riittävä epäily petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. Ennen tätä viraston olisi otettava asianmukaisesti huomioon EPPOn mahdollinen puuttuminen meneillään oleviin tutkimuksiin. |
| --- | --- |

(29)

Jotta viraston tutkimusten kehys olisi entistä yhtenäisempi, sisäisiin ja ulkoisiin tutkimuksiin sovellettavia sääntöjä olisi yhdenmukaistettava edelleen, niin että voidaan puuttua tiettyihin komission arviointikertomuksessa havaittuihin epäjohdonmukaisuuksiin, kun erilaiset säännöt eivät ole perusteltuja. Esimerkiksi ulkoisesta tutkimuksesta laaditut kertomukset ja suositukset olisi tarvittaessa lähetettävä toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jotta tämä voi toteuttaa asianmukaisia toimia, niin kuin on asian laita sisäisten tutkimusten yhteydessä. Viraston olisi toimeksiantonsa niin salliessa tuettava asianomaista toimielintä, elintä tai laitosta suositusten jatkotoimissa. Jos virasto ei aloita tutkimusta, sen olisi voitava lähettää asiaankuuluvat tiedot jäsenvaltioiden viranomaisille tai toimielimille, elimille tai laitoksille asianmukaisten toimien toteuttamista varten. Sen olisi lähetettävä tällaiset tiedot, kun se päättää olla aloittamatta tutkimusta, vaikka sillä on riittävä epäily petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. Ennen tätä viraston olisi otettava asianmukaisesti huomioon EPPOn mahdollinen puuttuminen meneillään oleviin tutkimuksiin.

| (30) | Koska kansalliset institutionaaliset puitteet ovat hyvin erilaisia, jäsenvaltioilla olisi vilpittömän yhteistyön periaatteen perusteella oltava mahdollisuus ilmoittaa virastolle ne viranomaiset, joilla on toimivalta toteuttaa viraston suositusten mukaisia toimia, sekä ne viranomaiset, joille on annettava tietoja, esimerkiksi rahoitus-, tilasto- tai seurantatarkoituksia varten, asianomaisten tehtäviensä hoitamista varten. Tällaisiin viranomaisiin voivat kuulua kansalliset petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti viraston kertomuksiin sisältyvillä viraston suosituksilla ei ole sitovia oikeusvaikutuksia tällaisiin jäsenvaltioiden viranomaisiin tai toimielimiin, elimiin ja laitoksiin. |
| --- | --- |

(30)

Koska kansalliset institutionaaliset puitteet ovat hyvin erilaisia, jäsenvaltioilla olisi vilpittömän yhteistyön periaatteen perusteella oltava mahdollisuus ilmoittaa virastolle ne viranomaiset, joilla on toimivalta toteuttaa viraston suositusten mukaisia toimia, sekä ne viranomaiset, joille on annettava tietoja, esimerkiksi rahoitus-, tilasto- tai seurantatarkoituksia varten, asianomaisten tehtäviensä hoitamista varten. Tällaisiin viranomaisiin voivat kuulua kansalliset petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti viraston kertomuksiin sisältyvillä viraston suosituksilla ei ole sitovia oikeusvaikutuksia tällaisiin jäsenvaltioiden viranomaisiin tai toimielimiin, elimiin ja laitoksiin.

| (31) | Virastolle olisi osoitettava tarvittavat välineet rahan liikkeiden seuraamiseen, jotta se voi selvittää moneen petolliseen toimintaan liittyvät tyypilliset toimintatavat. Viraston on mahdollista saada tutkimustoimintansa kannalta oleellisia luottolaitosten hallussa olevia pankkitilitietoja useissa jäsenvaltioissa tekemällä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa ja hyödyntämällä niiden tarjoamaa apua. Jotta voidaan varmistaa tehokas toimintatapa koko unionissa, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi määritettävä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten velvollisuus antaa virastolle pankkitilitietoja osana niiden yleistä velvollisuutta avustaa virastoa. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle toimivaltaiset viranomaiset, joiden kautta tällaisen yhteistyön on määrä tapahtua. Kansallisten viranomaisten olisi virastoa avustaessaan toimittava samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan asianomaisen jäsenvaltion kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin. |
| --- | --- |

(31)

Virastolle olisi osoitettava tarvittavat välineet rahan liikkeiden seuraamiseen, jotta se voi selvittää moneen petolliseen toimintaan liittyvät tyypilliset toimintatavat. Viraston on mahdollista saada tutkimustoimintansa kannalta oleellisia luottolaitosten hallussa olevia pankkitilitietoja useissa jäsenvaltioissa tekemällä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa ja hyödyntämällä niiden tarjoamaa apua. Jotta voidaan varmistaa tehokas toimintatapa koko unionissa, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi määritettävä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten velvollisuus antaa virastolle pankkitilitietoja osana niiden yleistä velvollisuutta avustaa virastoa. Jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle toimivaltaiset viranomaiset, joiden kautta tällaisen yhteistyön on määrä tapahtua. Kansallisten viranomaisten olisi virastoa avustaessaan toimittava samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan asianomaisen jäsenvaltion kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin.

| (32) | Jotta voidaan suojella ja noudattaa prosessuaalisia takeita ja perusoikeuksia, komission olisi perustettava sisäinen toiminto prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, muodossa; valvoja olisi resurssien tehokkaan käytön vuoksi liitettävä hallinnollisesti valvontakomiteaan ja hänen käyttöönsä olisi osoitettava riittävät resurssit. Valvojan olisi käsiteltävä valitukset täysin riippumattomasti, myös valvontakomiteasta ja virastosta, ja hänellä olisi oltava pääsy kaikkiin tietoihin, joita hän tarvitsee tehtävänsä suorittamiseksi. |
| --- | --- |

(32)

Jotta voidaan suojella ja noudattaa prosessuaalisia takeita ja perusoikeuksia, komission olisi perustettava sisäinen toiminto prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, muodossa; valvoja olisi resurssien tehokkaan käytön vuoksi liitettävä hallinnollisesti valvontakomiteaan ja hänen käyttöönsä olisi osoitettava riittävät resurssit. Valvojan olisi käsiteltävä valitukset täysin riippumattomasti, myös valvontakomiteasta ja virastosta, ja hänellä olisi oltava pääsy kaikkiin tietoihin, joita hän tarvitsee tehtävänsä suorittamiseksi.

| (33) | Asianomaisen henkilön olisi voitava tehdä valvojalle valitus siitä, noudattaako virasto prosessuaalisia takeita, sekä viraston tutkimuksiin sovellettavien sääntöjen rikkomisen, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomisen, perusteella. Tätä varten olisi perustettava valitusmekanismi. Valvojan olisi vastattava tällaisten valitusten johdosta annettavista suosituksista, joissa ehdotetaan tarvittaessa ratkaisuja valituksessa esitettyihin kysymyksiin. Valvojan olisi tutkittava valitus nopeaa kontradiktorista menettelyä noudattaen ja sallittava samalla viraston jatkaa käynnissä olevaa tutkimusta. Valvojan olisi annettava valituksen tekijälle ja virastolle mahdollisuus esittää huomautuksia asiasta tai ratkaista valituksessa esitetyt kysymykset. Pääjohtajan olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin valvojan suosituksen edellyttämällä tavalla. Pääjohtajan olisi voitava asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poiketa valvojan suosituksista. Syyt poikkeamiselle olisi liitettävä lopulliseen tutkintakertomukseen. |
| --- | --- |

(33)

Asianomaisen henkilön olisi voitava tehdä valvojalle valitus siitä, noudattaako virasto prosessuaalisia takeita, sekä viraston tutkimuksiin sovellettavien sääntöjen rikkomisen, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomisen, perusteella. Tätä varten olisi perustettava valitusmekanismi. Valvojan olisi vastattava tällaisten valitusten johdosta annettavista suosituksista, joissa ehdotetaan tarvittaessa ratkaisuja valituksessa esitettyihin kysymyksiin. Valvojan olisi tutkittava valitus nopeaa kontradiktorista menettelyä noudattaen ja sallittava samalla viraston jatkaa käynnissä olevaa tutkimusta. Valvojan olisi annettava valituksen tekijälle ja virastolle mahdollisuus esittää huomautuksia asiasta tai ratkaista valituksessa esitetyt kysymykset. Pääjohtajan olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin valvojan suosituksen edellyttämällä tavalla. Pääjohtajan olisi voitava asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa poiketa valvojan suosituksista. Syyt poikkeamiselle olisi liitettävä lopulliseen tutkintakertomukseen.

| (34) | Valvojan olisi avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi raportoitava valitusmekanismista vuosikertomuksessaan. Vuosikertomuksen olisi käsiteltävä erityisesti vastaanotettujen valitusten määrää, asiaankuuluvien prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomisen tyyppejä, kyseessä olleita toimintoja sekä mahdollisuuksien mukaan viraston toteuttamia jatkotoimia. |
| --- | --- |

(34)

Valvojan olisi avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi raportoitava valitusmekanismista vuosikertomuksessaan. Vuosikertomuksen olisi käsiteltävä erityisesti vastaanotettujen valitusten määrää, asiaankuuluvien prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomisen tyyppejä, kyseessä olleita toimintoja sekä mahdollisuuksien mukaan viraston toteuttamia jatkotoimia.

| (35) | Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi on olennaista, että virasto lähettää ajoissa tiedot turvaamistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Jotta voidaan varmistaa tiivis yhteistyö tältä osin viraston ja toimielinten, elinten ja laitosten välillä, on aiheellista, että viimeksi mainituilla on mahdollisuus pyytää virastolta neuvoja milloin tahansa päätettäessä soveltuvista turvaamistoimenpiteistä, mukaan lukien toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi on olennaista, että virasto lähettää ajoissa tiedot turvaamistoimenpiteiden toteuttamiseksi. Jotta voidaan varmistaa tiivis yhteistyö tältä osin viraston ja toimielinten, elinten ja laitosten välillä, on aiheellista, että viimeksi mainituilla on mahdollisuus pyytää virastolta neuvoja milloin tahansa päätettäessä soveltuvista turvaamistoimenpiteistä, mukaan lukien toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi.

| (36) | Viraston laatimat kertomukset ovat sallittua todistusaineistoa hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimat hallinnolliset kertomukset. Komission arviointikertomuksen mukaan tällä säännöllä ei varmisteta riittävällä tavalla viraston toiminnan tehokkuutta joissakin jäsenvaltioissa. Jotta viraston tehokkuutta ja kertomusten johdonmukaista käyttöä voitaisiin lisätä, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi säädettävä, että tällaiset kertomukset ovat hyväksyttäviä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä muissa kuin rikosoikeudellisissa oikeudenkäynneissä sekä jäsenvaltioiden hallinnollisissa menettelyissä. Sääntöä, joka koskee vastaavuutta kansallisten hallinnollisten tarkastajien kertomusten kanssa, olisi edelleen sovellettava kansallisissa rikosoikeudellisissa menettelyissä. Asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi säädettävä myös viraston kertomusten hyväksyttävyydestä hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä unionin tasolla. |
| --- | --- |

(36)

Viraston laatimat kertomukset ovat sallittua todistusaineistoa hallinnollisissa tai oikeudellisissa menettelyissä samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimat hallinnolliset kertomukset. Komission arviointikertomuksen mukaan tällä säännöllä ei varmisteta riittävällä tavalla viraston toiminnan tehokkuutta joissakin jäsenvaltioissa. Jotta viraston tehokkuutta ja kertomusten johdonmukaista käyttöä voitaisiin lisätä, asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi säädettävä, että tällaiset kertomukset ovat hyväksyttäviä kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä muissa kuin rikosoikeudellisissa oikeudenkäynneissä sekä jäsenvaltioiden hallinnollisissa menettelyissä. Sääntöä, joka koskee vastaavuutta kansallisten hallinnollisten tarkastajien kertomusten kanssa, olisi edelleen sovellettava kansallisissa rikosoikeudellisissa menettelyissä. Asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi säädettävä myös viraston kertomusten hyväksyttävyydestä hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä unionin tasolla.

| (37) | Jäsenvaltioiden petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt otettiin käyttöön asetuksella (EU, Euratom) N:o 883/2013 tehtävänään edistää viraston ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Komission arviointikertomuksessa todettiin, että ne ovat vaikuttaneet myönteisesti viraston työhön. Komission arviointikertomuksessa havaittiin myös, että kyseisten petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksikköjen roolia on selkeytettävä edelleen, jotta virasto saa tarvitsemaansa apua sen varmistamiseksi, että sen tutkimukset ovat tuloksellisia, samalla kun yksiköiden organisaatio ja valtuudet jätetään kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. Tältä osin petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksiköiden olisi voitava tarjota tai koordinoida apua, jota virasto tarvitsee tehtäviensä tehokkaaseen suorittamiseen ennen ulkoista tai sisäistä tutkimusta, niiden aikana tai niiden päättyessä. |
| --- | --- |

(37)

Jäsenvaltioiden petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt otettiin käyttöön asetuksella (EU, Euratom) N:o 883/2013 tehtävänään edistää viraston ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön ja tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Komission arviointikertomuksessa todettiin, että ne ovat vaikuttaneet myönteisesti viraston työhön. Komission arviointikertomuksessa havaittiin myös, että kyseisten petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksikköjen roolia on selkeytettävä edelleen, jotta virasto saa tarvitsemaansa apua sen varmistamiseksi, että sen tutkimukset ovat tuloksellisia, samalla kun yksiköiden organisaatio ja valtuudet jätetään kunkin jäsenvaltion toimivaltaan. Tältä osin petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksiköiden olisi voitava tarjota tai koordinoida apua, jota virasto tarvitsee tehtäviensä tehokkaaseen suorittamiseen ennen ulkoista tai sisäistä tutkimusta, niiden aikana tai niiden päättyessä.

| (38) | Viraston tehtävänä on avustaa jäsenvaltioita, jotta voidaan koordinoida niiden toimia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Tämä on keskeinen osa sen toimeksiantoa tukea jäsenvaltioiden rajatylittävää yhteistyötä. Olisi säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöistä viraston koordinointitoimien ja sen asiaan liittyvän jäsenvaltioiden viranomaisten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemän yhteistyön helpottamiseksi. Kyseiset säännöt eivät saisi rajoittaa viraston sellaisten valtuuksien käyttöä, jotka on siirretty komissiolle tietyissä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä näiden viranomaisten ja komission yhteistyötä koskevissa säännöksissä, erityisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 515/97 (11) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 608/2013 (12), eivätkä Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyviä koordinointitoimia. |
| --- | --- |

(38)

Viraston tehtävänä on avustaa jäsenvaltioita, jotta voidaan koordinoida niiden toimia unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi. Tämä on keskeinen osa sen toimeksiantoa tukea jäsenvaltioiden rajatylittävää yhteistyötä. Olisi säädettävä yksityiskohtaisemmista säännöistä viraston koordinointitoimien ja sen asiaan liittyvän jäsenvaltioiden viranomaisten, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemän yhteistyön helpottamiseksi. Kyseiset säännöt eivät saisi rajoittaa viraston sellaisten valtuuksien käyttöä, jotka on siirretty komissiolle tietyissä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä näiden viranomaisten ja komission yhteistyötä koskevissa säännöksissä, erityisesti neuvoston asetuksessa (EY) N:o 515/97 (11) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 608/2013 (12), eivätkä Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin liittyviä koordinointitoimia.

| (39) | Olisi selvennettävä, että kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt, toimivat yhteistyössä viraston tai muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, kansallinen lainsäädäntö sitoo niitä edelleen. |
| --- | --- |

(39)

Olisi selvennettävä, että kun jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, mukaan lukien petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt, toimivat yhteistyössä viraston tai muiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, kansallinen lainsäädäntö sitoo niitä edelleen.

| (40) | Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksiköiden olisi voitava tarjota virastolle apua koordinointitoimien yhteydessä ja koordinointiyksikköjen olisi voitava tehdä keskenään yhteistyötä petostentorjuntaan liittyvien yhteistyömekanismien vahvistamiseksi edelleen. |
| --- | --- |

(40)

Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksiköiden olisi voitava tarjota virastolle apua koordinointitoimien yhteydessä ja koordinointiyksikköjen olisi voitava tehdä keskenään yhteistyötä petostentorjuntaan liittyvien yhteistyömekanismien vahvistamiseksi edelleen.

| (41) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä toimielinten, elinten ja laitosten olisi toteutettava viraston suosituksen mukaiset toimet. Jotta virasto voisi seurata asian edistymistä sen käsiteltävänä olevissa tapauksissa, joissa virasto antaa oikeudellisia suosituksia jäsenvaltion kansallisille syyttäjäviranomaisille, jäsenvaltioiden olisi viraston pyynnöstä lähetettävä virastolle kansallisen tuomioistuimen lopullinen päätös. Jotta oikeuslaitoksen riippumattomuus säilyisi täysin, päätös olisi lähetettävä vasta, kun asiaankuuluva oikeudenkäynti on päättynyt ja tuomioistuimen lopullinen päätös on tullut julkiseksi. |
| --- | --- |

(41)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten sekä toimielinten, elinten ja laitosten olisi toteutettava viraston suosituksen mukaiset toimet. Jotta virasto voisi seurata asian edistymistä sen käsiteltävänä olevissa tapauksissa, joissa virasto antaa oikeudellisia suosituksia jäsenvaltion kansallisille syyttäjäviranomaisille, jäsenvaltioiden olisi viraston pyynnöstä lähetettävä virastolle kansallisen tuomioistuimen lopullinen päätös. Jotta oikeuslaitoksen riippumattomuus säilyisi täysin, päätös olisi lähetettävä vasta, kun asiaankuuluva oikeudenkäynti on päättynyt ja tuomioistuimen lopullinen päätös on tullut julkiseksi.

| (42) | Täydentääkseen asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädettyjä tutkimusten menettelysääntöjä viraston olisi vahvistettava tutkimusmenettelyjä koskevia ohjeita, joita viraston henkilöstön on noudatettava. |
| --- | --- |

(42)

Täydentääkseen asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädettyjä tutkimusten menettelysääntöjä viraston olisi vahvistettava tutkimusmenettelyjä koskevia ohjeita, joita viraston henkilöstön on noudatettava.

| (43) | Olisi selvennettävä, että virasto voi osallistua unionin oikeuden mukaisesti perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin ja että sillä on oikeus vaihtaa kyseisissä puitteissa saatuja operatiivisia tietoja. Tällaisten tietojen käyttöön sovelletaan ehtoja ja suojatoimia, joista säädetään unionin oikeudessa, jonka perusteella yhteiset tutkintaryhmät on perustettu. Kun virasto osallistuu tällaisiin yhteisiin tutkintaryhmiin, se toimii tukea antavana kumppanina, johon kohdistuu unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti sovellettavia oikeudellisia rajoitteita. |
| --- | --- |

(43)

Olisi selvennettävä, että virasto voi osallistua unionin oikeuden mukaisesti perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin ja että sillä on oikeus vaihtaa kyseisissä puitteissa saatuja operatiivisia tietoja. Tällaisten tietojen käyttöön sovelletaan ehtoja ja suojatoimia, joista säädetään unionin oikeudessa, jonka perusteella yhteiset tutkintaryhmät on perustettu. Kun virasto osallistuu tällaisiin yhteisiin tutkintaryhmiin, se toimii tukea antavana kumppanina, johon kohdistuu unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti sovellettavia oikeudellisia rajoitteita.

| (44) | Komission olisi arvioitava viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määritellystä päivämäärästä asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 soveltamista ja erityisesti viraston ja EPPOn välisen yhteistyön tehokkuutta, jotta voidaan harkita, onko kyseistä yhteistyötä koskevien kokemusten perusteella tarpeen tehdä muutoksia. Komission olisi tarvittaessa toimitettava uusi kattava lainsäädäntöehdotus viimeistään kahden vuoden kuluttua kyseisestä arvioinnista. |
| --- | --- |

(44)

Komission olisi arvioitava viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määritellystä päivämäärästä asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 soveltamista ja erityisesti viraston ja EPPOn välisen yhteistyön tehokkuutta, jotta voidaan harkita, onko kyseistä yhteistyötä koskevien kokemusten perusteella tarpeen tehdä muutoksia. Komission olisi tarvittaessa toimitettava uusi kattava lainsäädäntöehdotus viimeistään kahden vuoden kuluttua kyseisestä arvioinnista.

| (45) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin taloudellisten etujen suojan vahvistaminen mukauttamalla viraston toimintaa EPPOn perustamisen huomioon ottamiseksi ja lisäämällä viraston tutkimusten vaikuttavuutta, vaan se voidaan viraston ja EPPOn välistä suhdetta koskevia sääntöjä hyväksymällä virastojen tutkimusten suorittamisen vaikuttavuuden parantamiseksi unionissa saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on unionin taloudellisten etujen suojan vahvistaminen mukauttamalla viraston toimintaa EPPOn perustamisen huomioon ottamiseksi ja lisäämällä viraston tutkimusten vaikuttavuutta, vaan se voidaan viraston ja EPPOn välistä suhdetta koskevia sääntöjä hyväksymällä virastojen tutkimusten suorittamisen vaikuttavuuden parantamiseksi unionissa saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (46) | Tämä asetus ei muuta jäsenvaltioiden toimivaltaa tai velvollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumiseksi. |
| --- | --- |

(46)

Tämä asetus ei muuta jäsenvaltioiden toimivaltaa tai velvollisuuksia toteuttaa toimenpiteitä petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjumiseksi.

| (47) | Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (13) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on esittänyt virallisen näkemyksensä 23 päivänä heinäkuuta 2018. |
| --- | --- |

(47)

Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (13) 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on esittänyt virallisen näkemyksensä 23 päivänä heinäkuuta 2018.

| (48) | Asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(48)

Asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679 (*); |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679 (*);

| e) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725 (**). |
| --- | --- |

e)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725 (**).

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1)."

(**)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).”;"

| b) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”4 a.   Virasto luo läheisen suhteen tiiviimmässä yhteistyössä neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (*) mukaisesti perustetun Euroopan syyttäjänviraston, jäljempänä ’EPPO’, kanssa ja ylläpitää tätä suhdetta. Kyseisen suhteen on perustuttava keskinäiseen yhteistyöhön, tietojenvaihtoon, täydentävyyteen ja päällekkäisyyksien välttämiseen. Sen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että kaikkia käytettävissä olevia keinoja käytetään, jotta unionin taloudellisia etuja suojataan viraston ja EPPOn toimeksiantojen keskinäisellä täydentävyydellä ja viraston EPPOlle tarjoamalla tuella.


  (*)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).”;" |
| --- | --- |

b)

lisätään kohta seuraavasti:

”4 a.   Virasto luo läheisen suhteen tiiviimmässä yhteistyössä neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (*) mukaisesti perustetun Euroopan syyttäjänviraston, jäljempänä ’EPPO’, kanssa ja ylläpitää tätä suhdetta. Kyseisen suhteen on perustuttava keskinäiseen yhteistyöhön, tietojenvaihtoon, täydentävyyteen ja päällekkäisyyksien välttämiseen. Sen tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että kaikkia käytettävissä olevia keinoja käytetään, jotta unionin taloudellisia etuja suojataan viraston ja EPPOn toimeksiantojen keskinäisellä täydentävyydellä ja viraston EPPOlle tarjoamalla tuella.

(*)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).”;"

*

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Tämän asetuksen soveltamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä toimielimet, elimet ja laitokset voivat sopia viraston kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Hallinnolliset järjestelyt voivat koskea erityisesti tietojen toimittamista, tutkimusten toteuttamista ja mahdollisia jatkotoimia.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Tämän asetuksen soveltamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä toimielimet, elimet ja laitokset voivat sopia viraston kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Hallinnolliset järjestelyt voivat koskea erityisesti tietojen toimittamista, tutkimusten toteuttamista ja mahdollisia jatkotoimia.”

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3) | ’petoksella, lahjonnalla tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavalla muulla laittomalla toiminnalla’ tarkoitetaan asiaankuuluvissa unionin säädöksissä sellaiseksi määriteltyä toimintaa, ja ’muun laittoman toiminnan’ käsite sisältää asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa määritellyt väärinkäytökset;” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3)

’petoksella, lahjonnalla tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavalla muulla laittomalla toiminnalla’ tarkoitetaan asiaankuuluvissa unionin säädöksissä sellaiseksi määriteltyä toimintaa, ja ’muun laittoman toiminnan’ käsite sisältää asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa määritellyt väärinkäytökset;”

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:






  ”4) | ’hallinnollisilla tutkimuksilla’, jäljempänä ’tutkimukset’, tarkoitetaan kaikenlaisia tarkastuksia, todentamisia ja muita viraston 3 ja 4 artiklan mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa sen osoittamiseksi, että tutkimuksen kohteena oleva toiminta on luonteeltaan sääntöjenvastaista; nämä tutkimukset eivät vaikuta EPPOn tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuksiin aloittaa ja toteuttaa rikosoikeudellisia menettelyjä.”; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4)

’hallinnollisilla tutkimuksilla’, jäljempänä ’tutkimukset’, tarkoitetaan kaikenlaisia tarkastuksia, todentamisia ja muita viraston 3 ja 4 artiklan mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa sen osoittamiseksi, että tutkimuksen kohteena oleva toiminta on luonteeltaan sääntöjenvastaista; nämä tutkimukset eivät vaikuta EPPOn tai jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten valtuuksiin aloittaa ja toteuttaa rikosoikeudellisia menettelyjä.”;

| c) | lisätään kohta seuraavasti:






  ”8) | ’toimielimen jäsenellä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin jäsentä, Eurooppa-neuvoston jäsentä, jäsenvaltion ministeritason edustajaa neuvostossa, komission jäsentä, Euroopan unionin tuomioistuimen jäsentä, Euroopan keskuspankin neuvoston jäsentä tai tilintarkastustuomioistuimen jäsentä niiden velvoitteiden osalta, jotka on asetettu unionin oikeudessa heidän tässä ominaisuudessa hoitamien tehtävien yhteydessä.” |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

”8)

’toimielimen jäsenellä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin jäsentä, Eurooppa-neuvoston jäsentä, jäsenvaltion ministeritason edustajaa neuvostossa, komission jäsentä, Euroopan unionin tuomioistuimen jäsentä, Euroopan keskuspankin neuvoston jäsentä tai tilintarkastustuomioistuimen jäsentä niiden velvoitteiden osalta, jotka on asetettu unionin oikeudessa heidän tässä ominaisuudessa hoitamien tehtävien yhteydessä.”

| 3) | Korvataan 3 artikla seuraavasti:

  ”3 artikla
  Ulkoiset tutkimukset

  1.   Virasto suorittaa 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa.


  2.   Virasto suorittaa paikan päällä tehtävät tarkastukset ja todentamiset tämän asetuksen mukaisesti ja, siltä osin kuin asia ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti.


  3.   Talouden toimijoiden on tehtävä yhteistyötä viraston kanssa sen tutkimusten yhteydessä. Virasto voi pyytää kirjallisia ja suullisia tietoja, myös kuulusteluin.


  4.   Kun asianomainen talouden toimija tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti suostuu tämän asetuksen nojalla hyväksyttyyn paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 2 artiklan 4 kohtaa ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 6 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa ja 7 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, sikäli kuin kyseiset säännökset edellyttävät kansallisen lainsäädännön noudattamista ja voivat rajoittaa viraston tietoihin ja asiakirjoihin pääsyn samoihin ehtoihin, kuin mitä sovelletaan kansallisiin hallinnollisiin tarkastajiin.


  5   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viraston pyynnöstä ja ilman aiheetonta viivytystä annettava sen työntekijöille apu, jonka he tarvitsevat suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa valtuutuksessa esitetyn mukaisesti.
  Asianomaisen jäsenvaltion on huolehdittava asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti siitä, että viraston henkilökunnalla on pääsy kaikkiin tietoihin, asiakirjoihin ja dataan, jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan ja ovat välttämättömiä, jotta paikan päällä tehtävät tarkastukset tai todentamiset voidaan suorittaa tosiasiallisesti ja tehokkaasti, ja että henkilöstö voi ottaa haltuunsa asiakirjoja tai tietoja sen varmistamiseksi, etteivät ne katoa. Jos yksityisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään työtarkoituksiin, virasto voi tarkastaa kyseiset laitteet. Virasto tarkastaa tällaiset laitteet ainoastaan samoin edellytyksin ja samassa määrin kuin kansalliset valvontaviranomaiset voivat tutkia yksityisessä omistuksessa olevia laitteita ja jos virastolla on perusteltua syytä epäillä, että niiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta.


  6.   Jos viraston henkilökunnan tietoon tulee, että talouden toimija vastustaa tämän asetuksen nojalla hyväksyttyä paikan päällä tehtävää tarkastusta ja todentamista, eli jos talouden toimija kieltäytyy myöntämästä virastolle tarvittavan pääsyn toimitiloihinsa tai muihin ammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin, salaa tietoja tai estää suorittamasta toimia, jotka viraston on suoritettava paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana, toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion lainvalvontaviranomaiset, on tarjottava viraston henkilökunnalle apua, jotta virasto voi suorittaa paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä.
  Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tämän kohdan tai 5 kohdan mukaisesti apua tarjotessaan noudatettava asianomaiseen toimivaltaiseen viranomaiseen sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä. Jos tällaisen tuen edellytyksenä on kansallisen lainsäädännön mukaisesti myönnetty oikeusviranomaisen lupa, tällaista lupaa on haettava.


  7.   Virasto tekee tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä esitettyään kirjallisen valtuutuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti. Se ilmoittaa viimeistään paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten alkaessa asianomaiselle talouden toimijalle paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen sovellettavasta menettelystä, mukaan lukien sovellettavat prosessuaaliset takeet, sekä talouden toimijan yhteistyövelvoitteesta.


  8.   Viraston on sille annettuja valtuuksia käyttäessään noudatettava tässä asetuksessa ja asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä prosessuaalisia takeita. Asianomaisella talouden toimijalla on paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana oikeus olla antamatta omaa syyllisyyttään tukevia lausuntoja sekä oikeus itse valitsemaansa avustajaan. Talouden toimijalle on annettava mahdollisuus käyttää mitä tahansa sen jäsenvaltion virallista kieltä, jossa kyseinen talouden toimija sijaitsee, tämän antaessa lausuntoa paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana. Itse valittavaa avustajaa koskevan oikeuden käyttäminen ei saa estää viraston pääsyä talouden toimijan toimitiloihin, eikä se saa aiheettomasti viivästyttää paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aloitusta.


  9.   Jos jäsenvaltio ei tee viraston kanssa yhteistyötä 5 ja 6 kohdan mukaisesti, komissio voi soveltaa unionin oikeuden asiaankuuluvia säännöksiä periäkseen takaisin kyseiseen paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen liittyvät kulut.


  10.   Virasto tekee osana tutkimustoimintaansa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen mukaisia tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa.


  11.   Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada toimielinten, elinten ja laitosten hallussa olevia, tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiä tietoja ja dataa, riippumatta siitä, millaiselle välineelle tiedot on tallennettu, jos ne ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että kyse on petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta. Tällöin sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa.


  12.   Jos virasto käsittelee ennen ulkoisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa asianomaisille toimielimille, elimille ja laitoksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c artiklan 1 kohdan soveltamista.
  Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että asiassa toteutetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti aiheellisia toimia, joihin virasto voi osallistua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Ulkoiset tutkimukset

1.   Virasto suorittaa 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa.

2.   Virasto suorittaa paikan päällä tehtävät tarkastukset ja todentamiset tämän asetuksen mukaisesti ja, siltä osin kuin asia ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan, asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti.

3.   Talouden toimijoiden on tehtävä yhteistyötä viraston kanssa sen tutkimusten yhteydessä. Virasto voi pyytää kirjallisia ja suullisia tietoja, myös kuulusteluin.

4.   Kun asianomainen talouden toimija tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti suostuu tämän asetuksen nojalla hyväksyttyyn paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen, asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 2 artiklan 4 kohtaa ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 6 artiklan 1 kohdan kolmatta alakohtaa ja 7 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta, sikäli kuin kyseiset säännökset edellyttävät kansallisen lainsäädännön noudattamista ja voivat rajoittaa viraston tietoihin ja asiakirjoihin pääsyn samoihin ehtoihin, kuin mitä sovelletaan kansallisiin hallinnollisiin tarkastajiin.

5   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on viraston pyynnöstä ja ilman aiheetonta viivytystä annettava sen työntekijöille apu, jonka he tarvitsevat suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa kirjallisessa valtuutuksessa esitetyn mukaisesti.

Asianomaisen jäsenvaltion on huolehdittava asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti siitä, että viraston henkilökunnalla on pääsy kaikkiin tietoihin, asiakirjoihin ja dataan, jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan ja ovat välttämättömiä, jotta paikan päällä tehtävät tarkastukset tai todentamiset voidaan suorittaa tosiasiallisesti ja tehokkaasti, ja että henkilöstö voi ottaa haltuunsa asiakirjoja tai tietoja sen varmistamiseksi, etteivät ne katoa. Jos yksityisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään työtarkoituksiin, virasto voi tarkastaa kyseiset laitteet. Virasto tarkastaa tällaiset laitteet ainoastaan samoin edellytyksin ja samassa määrin kuin kansalliset valvontaviranomaiset voivat tutkia yksityisessä omistuksessa olevia laitteita ja jos virastolla on perusteltua syytä epäillä, että niiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta.

6.   Jos viraston henkilökunnan tietoon tulee, että talouden toimija vastustaa tämän asetuksen nojalla hyväksyttyä paikan päällä tehtävää tarkastusta ja todentamista, eli jos talouden toimija kieltäytyy myöntämästä virastolle tarvittavan pääsyn toimitiloihinsa tai muihin ammatillisessa käytössä oleviin paikkoihin, salaa tietoja tai estää suorittamasta toimia, jotka viraston on suoritettava paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana, toimivaltaisten viranomaisten, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen jäsenvaltion lainvalvontaviranomaiset, on tarjottava viraston henkilökunnalle apua, jotta virasto voi suorittaa paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä.

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tämän kohdan tai 5 kohdan mukaisesti apua tarjotessaan noudatettava asianomaiseen toimivaltaiseen viranomaiseen sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä. Jos tällaisen tuen edellytyksenä on kansallisen lainsäädännön mukaisesti myönnetty oikeusviranomaisen lupa, tällaista lupaa on haettava.

7.   Virasto tekee tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä esitettyään kirjallisen valtuutuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti. Se ilmoittaa viimeistään paikan päällä tehtävien tarkastusten ja todentamisten alkaessa asianomaiselle talouden toimijalle paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen sovellettavasta menettelystä, mukaan lukien sovellettavat prosessuaaliset takeet, sekä talouden toimijan yhteistyövelvoitteesta.

8.   Viraston on sille annettuja valtuuksia käyttäessään noudatettava tässä asetuksessa ja asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä prosessuaalisia takeita. Asianomaisella talouden toimijalla on paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana oikeus olla antamatta omaa syyllisyyttään tukevia lausuntoja sekä oikeus itse valitsemaansa avustajaan. Talouden toimijalle on annettava mahdollisuus käyttää mitä tahansa sen jäsenvaltion virallista kieltä, jossa kyseinen talouden toimija sijaitsee, tämän antaessa lausuntoa paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aikana. Itse valittavaa avustajaa koskevan oikeuden käyttäminen ei saa estää viraston pääsyä talouden toimijan toimitiloihin, eikä se saa aiheettomasti viivästyttää paikan päällä tehtävän tarkastuksen ja todentamisen aloitusta.

9.   Jos jäsenvaltio ei tee viraston kanssa yhteistyötä 5 ja 6 kohdan mukaisesti, komissio voi soveltaa unionin oikeuden asiaankuuluvia säännöksiä periäkseen takaisin kyseiseen paikan päällä tehtävään tarkastukseen ja todentamiseen liittyvät kulut.

10.   Virasto tekee osana tutkimustoimintaansa asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 1 kohdan mukaisia ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen mukaisia tarkastuksia ja todentamisia jäsenvaltioissa sekä, yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti, kolmansissa maissa ja kansainvälisten järjestöjen toimitiloissa.

11.   Ulkoisen tutkimuksen aikana virasto voi saada toimielinten, elinten ja laitosten hallussa olevia, tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiä tietoja ja dataa, riippumatta siitä, millaiselle välineelle tiedot on tallennettu, jos ne ovat tarpeen sen osoittamiseksi, että kyse on petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta. Tällöin sovelletaan 4 artiklan 2 ja 4 kohtaa.

12.   Jos virasto käsittelee ennen ulkoisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa asianomaisille toimielimille, elimille ja laitoksille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c artiklan 1 kohdan soveltamista.

Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että asiassa toteutetaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti aiheellisia toimia, joihin virasto voi osallistua, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alakohtaisten säännöstöjen soveltamista. Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.”

| 4) | Muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1–4 kohta seuraavasti:

  ”1.   Tutkimukset toimielimissä, elimissä tai laitoksissa 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla suoritetaan tämän asetuksen sekä asiaankuuluvan toimielimen, elimen tai laitoksen päätösten mukaisesti, jäljempänä ’sisäiset tutkimukset’.


  2.   Sisäisissä tutkimuksissa






  a) | virastolla on oikeus viipymättä ja ilman ennakkoilmoitusta saada pääsy toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin ja dataan, jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan, riippumatta siitä, minkä tyyppiselle välineelle tiedot on tallennettu, ja niiden toimitiloihin. Jos yksityisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään työtarkoituksiin, virasto voi tarkastaa kyseiset laitteet. Virasto tarkastaa tällaiset laitteet ainoastaan siinä määrin kuin laitteita käytetään työtarkoituksiin asiaankuuluvan toimielimen, elimen tai laitoksen tekemissä päätöksissä vahvistetuin edellytyksin ja ainoastaan, jos virastolla on perusteltua syytä epäillä, että niiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta.
  Virastolla on oikeus tarkastaa toimielinten, elinten ja laitosten kirjanpito. Virasto voi ottaa jäljennöksen mistä tahansa toimielimen, elimen tai laitoksen hallussa olevasta asiakirjasta tai tietovälineen sisällöstä ja saada otteita niistä sekä tarvittaessa ottaa nämä asiakirjat tai tiedot haltuunsa sen varmistamiseksi, etteivät kyseiset asiakirjat tai tiedot katoa; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1–4 kohta seuraavasti:

”1.   Tutkimukset toimielimissä, elimissä tai laitoksissa 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla suoritetaan tämän asetuksen sekä asiaankuuluvan toimielimen, elimen tai laitoksen päätösten mukaisesti, jäljempänä ’sisäiset tutkimukset’.

2.   Sisäisissä tutkimuksissa

a)

virastolla on oikeus viipymättä ja ilman ennakkoilmoitusta saada pääsy toimielinten, elinten ja laitosten hallussa oleviin merkityksellisiin tietoihin ja dataan, jotka liittyvät tutkimuksen kohteena olevaan asiaan, riippumatta siitä, minkä tyyppiselle välineelle tiedot on tallennettu, ja niiden toimitiloihin. Jos yksityisessä omistuksessa olevia laitteita käytetään työtarkoituksiin, virasto voi tarkastaa kyseiset laitteet. Virasto tarkastaa tällaiset laitteet ainoastaan siinä määrin kuin laitteita käytetään työtarkoituksiin asiaankuuluvan toimielimen, elimen tai laitoksen tekemissä päätöksissä vahvistetuin edellytyksin ja ainoastaan, jos virastolla on perusteltua syytä epäillä, että niiden sisällöllä voi olla merkitystä tutkinnan kannalta.

Virastolla on oikeus tarkastaa toimielinten, elinten ja laitosten kirjanpito. Virasto voi ottaa jäljennöksen mistä tahansa toimielimen, elimen tai laitoksen hallussa olevasta asiakirjasta tai tietovälineen sisällöstä ja saada otteita niistä sekä tarvittaessa ottaa nämä asiakirjat tai tiedot haltuunsa sen varmistamiseksi, etteivät kyseiset asiakirjat tai tiedot katoa;

| b) | virasto voi pyytää virkamiehiltä tai muuhun henkilöstöön kuuluvilta, toimielimen tai elimen jäseniltä, laitosten päälliköiltä taikka näiden työntekijöiltä suullisia tietoja, myös kuulusteluin, ja kirjallisia tietoja, jotka on dokumentoitava perusteellisesti soveltuvien luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen ja unionin tietosuojasääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

virasto voi pyytää virkamiehiltä tai muuhun henkilöstöön kuuluvilta, toimielimen tai elimen jäseniltä, laitosten päälliköiltä taikka näiden työntekijöiltä suullisia tietoja, myös kuulusteluin, ja kirjallisia tietoja, jotka on dokumentoitava perusteellisesti soveltuvien luottamuksellisuutta koskevien sääntöjen ja unionin tietosuojasääntöjen mukaisesti.

3.   Virasto voi tehdä 3 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja edellytysten mukaisesti tarkastuksia ja todentamisia paikan päällä talouden toimijoiden tiloissa tutustuakseen toimielimissä, elimissä ja laitoksissa tutkimuksen kohteena olevan asian kannalta merkityksellisiin tietoihin.

4.   Toimielimille, elimille ja laitoksille on aina ilmoitettava siitä, että viraston henkilöstöön kuuluvat suorittavat sisäistä tutkimusta niiden tiloissa, tutustuvat niiden hallussa oleviin asiakirjoihin tai dataan tai pyytävät niiden hallussa olevia tietoja. Virasto voi milloin tahansa toimittaa sisäisissä tutkimuksissa saadut tiedot asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 ja 11 artiklan soveltamista.”;

| b) | korvataan 8 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”8.   Jos virasto käsittelee ennen sisäisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c artiklan 1 kohdan soveltamista. Asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tällaisten tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 8 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”8.   Jos virasto käsittelee ennen sisäisen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä tietoja, jotka viittaavat petokseen, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan, se voi ilmoittaa asiasta asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c artiklan 1 kohdan soveltamista. Asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen on pyynnöstä ilmoitettava virastolle tällaisten tietojen perusteella toteutetuista toimista ja niiden tuloksista.”

| 5) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

  ”1.   Pääjohtaja voi aloittaa tutkimuksen, kun on riittävä epäily, joka voi perustua kolmannen osapuolen toimittamiin tai nimettömästi toimitettuihin tietoihin, petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 d artiklan soveltamista. Päätöksessä aloittaa tutkimus voidaan ottaa huomioon tarve käyttää viraston resursseja tehokkaasti ja käytettävien keinojen oikeasuhteisuus. Sisäisissä tutkimuksissa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, mikä toimielin, elin tai laitos soveltuu parhaiten suorittamaan tutkimuksen erityisesti tosiseikkojen luonteen sekä sen perusteella, millaisia todellisia tai mahdollisia taloudellisia vaikutuksia tapauksella on ja mikä on oikeudellisten jatkotoimien todennäköisyys.


  2.   Pääjohtaja päättää tutkimuksen aloittamisesta omasta aloitteestaan tai toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä tai jäsenvaltion pyynnöstä.


  3.   Sinä aikana kun pääjohtaja harkitsee, aloitetaanko sisäinen tutkimus 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön perusteella tai kun virasto suorittaa sisäistä tutkimusta, asianomaiset toimielimet, elimet ja laitokset eivät saa aloittaa samoja tosiseikkoja koskevaa rinnakkaista tutkimusta, ellei viraston kanssa toisin sovita.
  Tätä kohtaa ei sovelleta asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisiin EPPOn tutkintoihin.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1, 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”1.   Pääjohtaja voi aloittaa tutkimuksen, kun on riittävä epäily, joka voi perustua kolmannen osapuolen toimittamiin tai nimettömästi toimitettuihin tietoihin, petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 d artiklan soveltamista. Päätöksessä aloittaa tutkimus voidaan ottaa huomioon tarve käyttää viraston resursseja tehokkaasti ja käytettävien keinojen oikeasuhteisuus. Sisäisissä tutkimuksissa on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, mikä toimielin, elin tai laitos soveltuu parhaiten suorittamaan tutkimuksen erityisesti tosiseikkojen luonteen sekä sen perusteella, millaisia todellisia tai mahdollisia taloudellisia vaikutuksia tapauksella on ja mikä on oikeudellisten jatkotoimien todennäköisyys.

2.   Pääjohtaja päättää tutkimuksen aloittamisesta omasta aloitteestaan tai toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä tai jäsenvaltion pyynnöstä.

3.   Sinä aikana kun pääjohtaja harkitsee, aloitetaanko sisäinen tutkimus 2 kohdassa tarkoitetun pyynnön perusteella tai kun virasto suorittaa sisäistä tutkimusta, asianomaiset toimielimet, elimet ja laitokset eivät saa aloittaa samoja tosiseikkoja koskevaa rinnakkaista tutkimusta, ellei viraston kanssa toisin sovita.

Tätä kohtaa ei sovelleta asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisiin EPPOn tutkintoihin.”;

| b) | korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

  ”5.   Jos pääjohtaja päättää olla aloittamatta tutkimusta, hän voi lähettää merkitykselliset tiedot viipymättä tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimia unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, tai asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jotta tämä voi toteuttaa asianmukaisia toimia kyseiseen toimielimeen, elimeen tai laitokseen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Virasto sopii tarvittaessa kyseisen toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa asianmukaisista toimenpiteistä tietolähteen luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja pyytää tarvittaessa, että sille ilmoitetaan toimista, jotka on toteutettu.


  6.   Jos pääjohtaja päättää olla aloittamatta tutkimusta, vaikka on riittävä epäily petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta, hänen on lähetettävä 5 kohdassa tarkoitetut tiedot viipymättä.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”5.   Jos pääjohtaja päättää olla aloittamatta tutkimusta, hän voi lähettää merkitykselliset tiedot viipymättä tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimia unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, tai asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jotta tämä voi toteuttaa asianmukaisia toimia kyseiseen toimielimeen, elimeen tai laitokseen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Virasto sopii tarvittaessa kyseisen toimielimen, elimen tai laitoksen kanssa asianmukaisista toimenpiteistä tietolähteen luottamuksellisuuden suojaamiseksi ja pyytää tarvittaessa, että sille ilmoitetaan toimista, jotka on toteutettu.

6.   Jos pääjohtaja päättää olla aloittamatta tutkimusta, vaikka on riittävä epäily petoksesta, lahjonnasta tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta muusta laittomasta toiminnasta, hänen on lähetettävä 5 kohdassa tarkoitetut tiedot viipymättä.”

| 6) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Pääjohtaja johtaa tutkimuksia tarvittaessa kirjallisten ohjeiden pohjalta. Pääjohtajan nimeämät viraston henkilökuntaan kuuluvat suorittavat tutkimukset hänen johdollaan. Pääjohtaja ei saa suorittaa konkreettisia tutkintatoimia henkilökohtaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Pääjohtaja johtaa tutkimuksia tarvittaessa kirjallisten ohjeiden pohjalta. Pääjohtajan nimeämät viraston henkilökuntaan kuuluvat suorittavat tutkimukset hänen johdollaan. Pääjohtaja ei saa suorittaa konkreettisia tutkintatoimia henkilökohtaisesti.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on annettava viraston henkilöstöön kuuluville tarvittava apu, jotta he voivat suorittaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tällaista tukea antaessaan noudatettava kaikkia niihin sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä.


  3 a.   Viraston kirjallisesti perustellusta pyynnöstä jäsenvaltioiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten on samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin, toimitettava virastolle tutkimuksen kohteena olevien asioiden osalta seuraavat:






  a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (*) 32 a artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa keskitetyissä automatisoiduissa mekanismeissa saatavilla olevat tiedot; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on annettava viraston henkilöstöön kuuluville tarvittava apu, jotta he voivat suorittaa tämän asetuksen mukaiset tehtävänsä tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tällaista tukea antaessaan noudatettava kaikkia niihin sovellettavia kansallisia menettelysääntöjä.

3 a.   Viraston kirjallisesti perustellusta pyynnöstä jäsenvaltioiden asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten on samoin edellytyksin kuin ne, joita sovelletaan kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin, toimitettava virastolle tutkimuksen kohteena olevien asioiden osalta seuraavat:

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (*) 32 a artiklan 3 kohdassa tarkoitetuissa keskitetyissä automatisoiduissa mekanismeissa saatavilla olevat tiedot;

| b) | liiketoimia koskevat asiakirja-aineistot, jos ne ovat ehdottomasti tarpeen tutkimuksen tarkoituksia varten. |
| --- | --- |

b)

liiketoimia koskevat asiakirja-aineistot, jos ne ovat ehdottomasti tarpeen tutkimuksen tarkoituksia varten.

Viraston pyynnössä on perusteltava toimenpiteen asianmukaisuus ja oikeasuhteisuus tutkittavien seikkojen luonteeseen ja vakavuuteen nähden. Tällaisessa pyynnössä on viitattava ainoastaan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin.

Jäsenvaltioiden on ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan soveltamista varten ilmoitettava komissiolle asiaankuuluvat toimivaltaiset viranomaiset.

3 b.   Toimielinten, elinten ja laitosten on huolehdittava siitä, että niiden virkamiehet tai muuhun henkilöstöön kuuluvat, jäsenet, päälliköt ja työntekijät antavat viraston henkilökuntaan kuuluville tarvittavan avun, jotta nämä voivat suorittaa tehtävänsä tehokkaasti ja ilman aiheetonta viivytystä.

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141 5.6.2015, s. 73).”;"

*

| c) | muutetaan 6 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | kaikki tiedot, jotka voivat auttaa asianomaista toimielintä, elintä tai laitosta päättämään toteutettavista aiheellisista hallinnollisista turvaamistoimenpiteistä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

muutetaan 6 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäisen alakohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

kaikki tiedot, jotka voivat auttaa asianomaista toimielintä, elintä tai laitosta päättämään toteutettavista aiheellisista hallinnollisista turvaamistoimenpiteistä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi;”

| ii) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Asianomainen toimielin, elin tai laitos voi milloin tahansa pyytää neuvoja virastolta aikomuksenaan ryhtyä, tiiviissä yhteistyössä viraston kanssa, aiheellisiin turvaamistoimenpiteisiin, mukaan lukien toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi. Asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen on viipymättä ilmoitettava virastolle toteutetuista varotoimenpiteistä.”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Asianomainen toimielin, elin tai laitos voi milloin tahansa pyytää neuvoja virastolta aikomuksenaan ryhtyä, tiiviissä yhteistyössä viraston kanssa, aiheellisiin turvaamistoimenpiteisiin, mukaan lukien toimenpiteet todistusaineiston säilyttämiseksi. Asianomaisen toimielimen, elimen tai laitoksen on viipymättä ilmoitettava virastolle toteutetuista varotoimenpiteistä.”;

| d) | korvataan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Jos tutkimusta ei saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, pääjohtaja ilmoittaa asiasta valvontakomitealle tämän 12 kuukauden jakson päättyessä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden välein ja mainitsee tilanteen syyt sekä tarvittaessa tutkimuksen nopeuttamiseksi suunnitellut korjaavat toimenpiteet.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Jos tutkimusta ei saada päätökseen 12 kuukauden kuluessa sen aloittamisesta, pääjohtaja ilmoittaa asiasta valvontakomitealle tämän 12 kuukauden jakson päättyessä ja sen jälkeen aina kuuden kuukauden välein ja mainitsee tilanteen syyt sekä tarvittaessa tutkimuksen nopeuttamiseksi suunnitellut korjaavat toimenpiteet.”

| 7) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:

  ”8 artikla
  Velvollisuus antaa tietoja virastolle

  1.   Toimielimet, elimet ja laitokset toimittavat 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla virastolle viipymättä kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan.
  Kun toimielimet, elimet ja laitokset antavat EPPOlle tietoja asetuksen (EU) 2017/1939 24 artiklan mukaisesti, ne voivat täyttää tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn velvoitteen toimittamalla virastolle jäljennöksen EPPOlle lähetetystä ilmoituksesta.


  2.   Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, ellei niiden kansallisessa lainsäädännössä sitä kielletä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toimitettava viipymättä virastolle kaikki hallussaan olevat asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät käynnissä olevaan viraston tutkimukseen.
  Niiden on toimitettava viraston kirjallisesti perustellusta pyynnöstä ennen tutkimuksen aloittamista kaikki niiden hallussa olevat asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen väitteiden tai sen arvioimiseksi, täyttyvätkö 5 artiklan 1 kohdan mukaiset tutkimuksen aloittamisen edellytykset.


  3.   Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, ellei niiden kansallisessa lainsäädännössä sitä kielletä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan virastolle viipymättä kaikki muut niiden hallussa olevat merkitykselliset tiedot, asiakirjat tai data, jotka liittyvät petosten, lahjonnan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaan.


  4.   Tätä artiklaa ei sovelleta EPPOon sellaisissa rikosasioissa, joiden osalta se voisi käyttää toimivaltaansa asetuksen (EU) 2017/1939 IV luvun mukaisesti.
  Tämä ei vaikuta EPPOn mahdollisuuteen toimittaa virastolle asiaankuuluvia tietoja tapauksista asetuksen (EU) 2017/1939 34 artiklan 8 kohdan, 36 artiklan 6 kohdan, 39 artiklan 4 kohdan ja 101 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.


  5.   Tämä ei vaikuta neuvoston asetuksen (EU) N:o 904/2010 (*) mukaiseen tietojen toimittamiseen liittyviin säännöksiin.



  (*)  Neuvoston asetus (EU) N:o 904/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010, hallinnollisesta yhteistyöstä ja petosten torjunnasta arvonlisäverotuksen alalla (EUVL L 268 12.10.2010, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

7)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Velvollisuus antaa tietoja virastolle

1.   Toimielimet, elimet ja laitokset toimittavat 1 artiklassa tarkoitetuilla aloilla virastolle viipymättä kaikki tiedot, jotka liittyvät mahdollisiin petoksiin, lahjontaan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavaan muuhun laittomaan toimintaan.

Kun toimielimet, elimet ja laitokset antavat EPPOlle tietoja asetuksen (EU) 2017/1939 24 artiklan mukaisesti, ne voivat täyttää tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädetyn velvoitteen toimittamalla virastolle jäljennöksen EPPOlle lähetetystä ilmoituksesta.

2.   Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, ellei niiden kansallisessa lainsäädännössä sitä kielletä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan toimitettava viipymättä virastolle kaikki hallussaan olevat asiakirjat ja tiedot, jotka liittyvät käynnissä olevaan viraston tutkimukseen.

Niiden on toimitettava viraston kirjallisesti perustellusta pyynnöstä ennen tutkimuksen aloittamista kaikki niiden hallussa olevat asiakirjat ja tiedot, jotka ovat tarpeen väitteiden tai sen arvioimiseksi, täyttyvätkö 5 artiklan 1 kohdan mukaiset tutkimuksen aloittamisen edellytykset.

3.   Toimielinten, elinten ja laitosten sekä, ellei niiden kansallisessa lainsäädännössä sitä kielletä, jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan virastolle viipymättä kaikki muut niiden hallussa olevat merkitykselliset tiedot, asiakirjat tai data, jotka liittyvät petosten, lahjonnan tai unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan torjuntaan.

4.   Tätä artiklaa ei sovelleta EPPOon sellaisissa rikosasioissa, joiden osalta se voisi käyttää toimivaltaansa asetuksen (EU) 2017/1939 IV luvun mukaisesti.

Tämä ei vaikuta EPPOn mahdollisuuteen toimittaa virastolle asiaankuuluvia tietoja tapauksista asetuksen (EU) 2017/1939 34 artiklan 8 kohdan, 36 artiklan 6 kohdan, 39 artiklan 4 kohdan ja 101 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.

5.   Tämä ei vaikuta neuvoston asetuksen (EU) N:o 904/2010 (*) mukaiseen tietojen toimittamiseen liittyviin säännöksiin.

(*)  Neuvoston asetus (EU) N:o 904/2010, annettu 7 päivänä lokakuuta 2010, hallinnollisesta yhteistyöstä ja petosten torjunnasta arvonlisäverotuksen alalla (EUVL L 268 12.10.2010, s. 1).”
  "

*

| 8) | Muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

  ”Toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ei sovelleta lausuntojen hankkimiseen paikan päällä suoritettavien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä. Asianomaiseen henkilöön sovelletaan 3 artiklan 7 ja 8 kohdassa tarkoitettuja prosessuaalisia takeita, erityisesti oikeutta saada apua itse valitsemaltaan avustajalta.”; |
| --- | --- | --- |

8)

Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

”Toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja vaatimuksia ei sovelleta lausuntojen hankkimiseen paikan päällä suoritettavien tarkastusten ja todentamisten yhteydessä. Asianomaiseen henkilöön sovelletaan 3 artiklan 7 ja 8 kohdassa tarkoitettuja prosessuaalisia takeita, erityisesti oikeutta saada apua itse valitsemaltaan avustajalta.”;

| b) | korvataan 4 kohdan toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

  ”Tätä varten viraston on lähetettävä asianomaiselle henkilölle kehotus esittää huomautuksia joko kirjallisesti tai viraston osoittaman henkilöstöön kuuluvan järjestämässä kuulemisessa. Kyseiseen kehotukseen on kuuluttava yhteenveto asianomaista henkilöä koskevista tosiseikoista ja asetuksen (EU) 2018/1725 15 ja 16 artiklassasäädetyt tiedot sekä huomautusten esittämisen määräaika, jonka on oltava vähintään kymmenen työpäivää kuulemista koskevan kehotuksen vastaanottamisesta. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää asianomaisen henkilön nimenomaisella suostumuksella tai tutkimuksen kiireellisyyden vuoksi, mikä on perusteltava asianmukaisesti. Tutkimusta koskevassa loppukertomuksessa on viitattava näihin huomautuksiin.
  Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa on pidettävä kiinni tutkimuksen tai EPPOn tai kansallisen oikeusviranomaisen meneillään olevan tai tulevan rikostutkinnan luottamuksellisuudesta, pääjohtaja voi tapauksen mukaan EPPOa tai asianomaista kansallista oikeusviranomaista kuultuaan päättää lykätä sen velvoitteen noudattamista, jonka mukaan asianomaista henkilöä on kehotettava esittämään huomautuksensa.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:

”Tätä varten viraston on lähetettävä asianomaiselle henkilölle kehotus esittää huomautuksia joko kirjallisesti tai viraston osoittaman henkilöstöön kuuluvan järjestämässä kuulemisessa. Kyseiseen kehotukseen on kuuluttava yhteenveto asianomaista henkilöä koskevista tosiseikoista ja asetuksen (EU) 2018/1725 15 ja 16 artiklassasäädetyt tiedot sekä huomautusten esittämisen määräaika, jonka on oltava vähintään kymmenen työpäivää kuulemista koskevan kehotuksen vastaanottamisesta. Tätä määräaikaa voidaan lyhentää asianomaisen henkilön nimenomaisella suostumuksella tai tutkimuksen kiireellisyyden vuoksi, mikä on perusteltava asianmukaisesti. Tutkimusta koskevassa loppukertomuksessa on viitattava näihin huomautuksiin.

Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa on pidettävä kiinni tutkimuksen tai EPPOn tai kansallisen oikeusviranomaisen meneillään olevan tai tulevan rikostutkinnan luottamuksellisuudesta, pääjohtaja voi tapauksen mukaan EPPOa tai asianomaista kansallista oikeusviranomaista kuultuaan päättää lykätä sen velvoitteen noudattamista, jonka mukaan asianomaista henkilöä on kehotettava esittämään huomautuksensa.”

| 9) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”9 a artikla
  Prosessuaalisten takeiden valvoja

  1.   Komissio nimittää prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti viiden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Kyseisen toimikauden päättyessä valvoja jatkaa tehtävässä, kunnes hänen tilalleen on nimitetty uusi henkilö.


  2.   Valvoja on hallinnollisesti valvontakomitean yhteydessä. Valvontakomitean sihteeristö antaa valvojalle kaiken tarvittavan hallinnollisen ja oikeudellisen tuen.


  3.   Komissio myöntää hyväksytyn talousarvionsa puitteissa valvontakomitealle valvojan tarvitseman henkilöstön ja taloudelliset resurssit.


  4.   Komissio laatii Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun hakuilmoituksen perusteella luettelon valvojan tehtäviin soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Komissio nimittää valvojan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa.


  5.   Valvojalla on oltava tarvittava pätevyys ja kokemus prosessuaalisten takeiden alalta.


  6.   Valvoja hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti, myös suhteessa virastoon ja valvontakomiteaan, eikä hän saa tehtäviään suorittaessaan pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita keneltäkään.


  7.   Jos valvoja ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos valvojan todetaan syyllistyneen vakavaan rikkomukseen, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio voivat yhteisellä sopimuksella vapauttaa valvojan tehtävistään.


  8.   Valvoja valvoo 9 b artiklassa tarkoitetun mekanismin mukaisesti, että virasto noudattaa 9 artiklassa tarkoitettuja prosessuaalisia takeita sekä viraston tutkimuksiin sovellettavia sääntöjä. Valvoja vastaa 9 b artiklassa tarkoitettujen valitusten käsittelystä.


  9.   Valvoja antaa vuosittain kertomuksen tehtäviensä hoitamisesta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, valvontakomitealle ja virastolle. Hän ei saa viitata tutkittavana oleviin yksittäisiin tapauksiin ja hänen on varmistettava tutkimusten luottamuksellisuus myös niiden päättymisen jälkeen. Valvojan on raportoitava valvontakomitealle kaikista suosituksiinsa liittyvistä systeemisistä ongelmista.



  9 b artikla
  Valitusmekanismi

  1.   Asianomaisella henkilöllä on oikeus tehdä valvojalle valitus, joka koskee viraston 9 artiklassa tarkoitettujen prosessuaalisten takeiden noudattamista tai viraston tutkimuksiin sovellettavien sääntöjen rikkomista, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomista. Valituksen tekemisellä ei ole lykkäävää vaikutusta valituksen kohteena olevaan tutkimukseen.


  2.   Valitukset on tehtävä kuukauden kuluessa siitä, kun valituksen tekijä on tullut tietoiseksi asiaankuuluvista seikoista, jotka merkitsevät väitettyä prosessuaalisten takeiden loukkaamista tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen rikkomista. Valituksia ei missään tapauksessa voi tehdä sen jälkeen, kun tutkimuksen päättämisestä on kulunut kuukausi.
  Edellä 9 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua määräaikaa koskevat valitukset on kuitenkin tehtävä ennen kyseisissä säännöksissä tarkoitetun kymmenen päivän pituisen määräajan päättymistä.


  3.   Valituksen saatuaan valvojan on ilmoitettava asiasta pääjohtajalle.
  Valvojan on kymmenen työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona se saa valituksen, määritettävä, onko 1 ja 2 kohtaa noudatettu.
  Jos 1 ja 2 kohtaa on noudatettu, valvojan on kehotettava virastoa toteuttamaan toimia valituksen ratkaisemiseksi ja ilmoitettava asiasta valvojalle 15 työpäivän kuluessa.
  Jos 1 ja 2 kohtaa ei ole noudatettu, valvojan on päätettävä asian käsittely ja ilmoitettava siitä viipymättä valituksen tekijälle.


  4.   Virasto toimittaa valvojalle kaikki tarvittavat tiedot, jotta valvoja voi arvioida, onko valitus perusteltu, sekä valituksen ratkaisemista varten tiedot, joiden perusteella valvoja voi antaa suosituksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista.


  5.   Valvojan on annettava suositus siitä, miten valitus on ratkaistava, viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun virasto on ilmoittanut valvojalle valituksen ratkaisemiseksi toteuttamistaan toimista. Jos ilmoitusta ei ole vastaanotettu 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun 15 päivän pituisen määräajan kuluessa, valvojan on annettava suositus kahden kuukauden kuluessa kyseisen määräajan päättymisestä.
  Valvoja voi poikkeustapauksissa päättää pidentää määräaikaa suosituksen antamiselle vielä 15 kalenteripäivällä. Valvojan on ilmoitettava pääjohtajalle kirjallisesti tällaisen pidentämisen syyt.
  Valvoja voi suositella, että virasto muuttaa tai kumoaa suosituksensa tai kertomuksensa 9 artiklassa tarkoitettujen prosessuaalisten takeiden loukkaamisen tai viraston tutkimuksiin sovellettavien sääntöjen rikkomisen, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten rikkomisen ja perusoikeuksien loukkaamisen, perusteella.
  Ennen suosituksen antamista valvojan on pyydettävä valvontakomitean lausunto.
  Valvojan on toimitettava suositus virastolle ja annettava se tiedoksi valituksen tekijälle.
  Jos valvoja ei anna suositusta tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, valvojan katsotaan hylänneen valituksen ilman suositusta.


  6.   Valvoja tarkastelee valitusta kontradiktorisessa menettelyssä puuttumatta meneillään olevaan tutkimukseen.
  Valvoja voi myös pyytää todistajia antamaan kirjallisia tai suullisia selvityksiä, jotka valvoja katsoo asianmukaisiksi tosiseikkojen varmistamiseksi. Todistajat voivat kieltäytyä antamasta tällaisia selvityksiä.


  7.   Pääjohtajan on toteutettava suosituksen mukaiset aiheelliset toimet. Jos pääjohtaja päättää olla noudattamatta valvojan suositusta, pääjohtajan on ilmoitettava valituksen tekijälle ja valvojalle keskeiset perustelut kyseiselle päätökselle, paitsi jos tällainen perustelujen ilmoittaminen vaikuttaisi meneillään olevaan tutkimukseen. Pääjohtajan on ilmoitettava syyt valvojan suosituksen noudattamatta jättämiseen huomautuksessa, joka on liitetty tutkimusta koskevaan loppukertomukseen.


  8.   Tämän artiklan mukainen valitusmekanismi ei vaikuta perussopimusten mukaisiin muutoksenhakukeinoihin, mukaan lukien vahingonkorvauskanteet.


  9.   Pääjohtaja voi pyytää valvojalta lausuntoa mistä tahansa valvojan toimivaltaan kuuluvasta, prosessuaalisiin takeisiin tai perusoikeuksiin liittyvästä asiasta, myös päätöksestä lykätä ilmoittamista asianomaiselle henkilölle 9 artiklan 3 kohdan nojalla. Pääjohtajan on ilmoitettava kaikissa tällaisissa pyynnöissä määräaika, johon mennessä valvojan on vastattava.


  10.   Jos unionin virkamies tai muu sen palveluksessa oleva henkilö tekee pääjohtajalle henkilöstösääntöjen 90 a artiklan mukaisen valituksen ja kyseinen virkamies tai muu palveluksessa oleva henkilö on tehnyt samasta aiheesta valituksen valvojalle, pääjohtajan on odotettava valvojan suositusta ennen valitukseen vastaamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 90 a artiklassa säädettyjen määräaikojen soveltamista.


  11.   Valvojan on annettava valvontakomiteaa kuultuaan valitusten käsittelyä koskevat täytäntöönpanosäännökset.
  Kyseisiin täytäntöönpanosäännöksiin sisältyvät erityisesti yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat






  a) | valituksen tekemistä; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”9 a artikla

Prosessuaalisten takeiden valvoja

1.   Komissio nimittää prosessuaalisten takeiden valvojan, jäljempänä ’valvoja’, 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti viiden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Kyseisen toimikauden päättyessä valvoja jatkaa tehtävässä, kunnes hänen tilalleen on nimitetty uusi henkilö.

2.   Valvoja on hallinnollisesti valvontakomitean yhteydessä. Valvontakomitean sihteeristö antaa valvojalle kaiken tarvittavan hallinnollisen ja oikeudellisen tuen.

3.   Komissio myöntää hyväksytyn talousarvionsa puitteissa valvontakomitealle valvojan tarvitseman henkilöstön ja taloudelliset resurssit.

4.   Komissio laatii Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistun hakuilmoituksen perusteella luettelon valvojan tehtäviin soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Komissio nimittää valvojan kuultuaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa.

5.   Valvojalla on oltava tarvittava pätevyys ja kokemus prosessuaalisten takeiden alalta.

6.   Valvoja hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti, myös suhteessa virastoon ja valvontakomiteaan, eikä hän saa tehtäviään suorittaessaan pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita keneltäkään.

7.   Jos valvoja ei enää täytä niitä vaatimuksia, joita hänen tehtävänsä edellyttävät, tai jos valvojan todetaan syyllistyneen vakavaan rikkomukseen, Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio voivat yhteisellä sopimuksella vapauttaa valvojan tehtävistään.

8.   Valvoja valvoo 9 b artiklassa tarkoitetun mekanismin mukaisesti, että virasto noudattaa 9 artiklassa tarkoitettuja prosessuaalisia takeita sekä viraston tutkimuksiin sovellettavia sääntöjä. Valvoja vastaa 9 b artiklassa tarkoitettujen valitusten käsittelystä.

9.   Valvoja antaa vuosittain kertomuksen tehtäviensä hoitamisesta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, valvontakomitealle ja virastolle. Hän ei saa viitata tutkittavana oleviin yksittäisiin tapauksiin ja hänen on varmistettava tutkimusten luottamuksellisuus myös niiden päättymisen jälkeen. Valvojan on raportoitava valvontakomitealle kaikista suosituksiinsa liittyvistä systeemisistä ongelmista.

9 b artikla

Valitusmekanismi

1.   Asianomaisella henkilöllä on oikeus tehdä valvojalle valitus, joka koskee viraston 9 artiklassa tarkoitettujen prosessuaalisten takeiden noudattamista tai viraston tutkimuksiin sovellettavien sääntöjen rikkomista, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten ja perusoikeuksien rikkomista. Valituksen tekemisellä ei ole lykkäävää vaikutusta valituksen kohteena olevaan tutkimukseen.

2.   Valitukset on tehtävä kuukauden kuluessa siitä, kun valituksen tekijä on tullut tietoiseksi asiaankuuluvista seikoista, jotka merkitsevät väitettyä prosessuaalisten takeiden loukkaamista tai tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sääntöjen rikkomista. Valituksia ei missään tapauksessa voi tehdä sen jälkeen, kun tutkimuksen päättämisestä on kulunut kuukausi.

Edellä 9 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettua määräaikaa koskevat valitukset on kuitenkin tehtävä ennen kyseisissä säännöksissä tarkoitetun kymmenen päivän pituisen määräajan päättymistä.

3.   Valituksen saatuaan valvojan on ilmoitettava asiasta pääjohtajalle.

Valvojan on kymmenen työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona se saa valituksen, määritettävä, onko 1 ja 2 kohtaa noudatettu.

Jos 1 ja 2 kohtaa on noudatettu, valvojan on kehotettava virastoa toteuttamaan toimia valituksen ratkaisemiseksi ja ilmoitettava asiasta valvojalle 15 työpäivän kuluessa.

Jos 1 ja 2 kohtaa ei ole noudatettu, valvojan on päätettävä asian käsittely ja ilmoitettava siitä viipymättä valituksen tekijälle.

4.   Virasto toimittaa valvojalle kaikki tarvittavat tiedot, jotta valvoja voi arvioida, onko valitus perusteltu, sekä valituksen ratkaisemista varten tiedot, joiden perusteella valvoja voi antaa suosituksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista.

5.   Valvojan on annettava suositus siitä, miten valitus on ratkaistava, viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa siitä, kun virasto on ilmoittanut valvojalle valituksen ratkaisemiseksi toteuttamistaan toimista. Jos ilmoitusta ei ole vastaanotettu 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetun 15 päivän pituisen määräajan kuluessa, valvojan on annettava suositus kahden kuukauden kuluessa kyseisen määräajan päättymisestä.

Valvoja voi poikkeustapauksissa päättää pidentää määräaikaa suosituksen antamiselle vielä 15 kalenteripäivällä. Valvojan on ilmoitettava pääjohtajalle kirjallisesti tällaisen pidentämisen syyt.

Valvoja voi suositella, että virasto muuttaa tai kumoaa suosituksensa tai kertomuksensa 9 artiklassa tarkoitettujen prosessuaalisten takeiden loukkaamisen tai viraston tutkimuksiin sovellettavien sääntöjen rikkomisen, erityisesti prosessuaalisten vaatimusten rikkomisen ja perusoikeuksien loukkaamisen, perusteella.

Ennen suosituksen antamista valvojan on pyydettävä valvontakomitean lausunto.

Valvojan on toimitettava suositus virastolle ja annettava se tiedoksi valituksen tekijälle.

Jos valvoja ei anna suositusta tässä kohdassa säädetyssä määräajassa, valvojan katsotaan hylänneen valituksen ilman suositusta.

6.   Valvoja tarkastelee valitusta kontradiktorisessa menettelyssä puuttumatta meneillään olevaan tutkimukseen.

Valvoja voi myös pyytää todistajia antamaan kirjallisia tai suullisia selvityksiä, jotka valvoja katsoo asianmukaisiksi tosiseikkojen varmistamiseksi. Todistajat voivat kieltäytyä antamasta tällaisia selvityksiä.

7.   Pääjohtajan on toteutettava suosituksen mukaiset aiheelliset toimet. Jos pääjohtaja päättää olla noudattamatta valvojan suositusta, pääjohtajan on ilmoitettava valituksen tekijälle ja valvojalle keskeiset perustelut kyseiselle päätökselle, paitsi jos tällainen perustelujen ilmoittaminen vaikuttaisi meneillään olevaan tutkimukseen. Pääjohtajan on ilmoitettava syyt valvojan suosituksen noudattamatta jättämiseen huomautuksessa, joka on liitetty tutkimusta koskevaan loppukertomukseen.

8.   Tämän artiklan mukainen valitusmekanismi ei vaikuta perussopimusten mukaisiin muutoksenhakukeinoihin, mukaan lukien vahingonkorvauskanteet.

9.   Pääjohtaja voi pyytää valvojalta lausuntoa mistä tahansa valvojan toimivaltaan kuuluvasta, prosessuaalisiin takeisiin tai perusoikeuksiin liittyvästä asiasta, myös päätöksestä lykätä ilmoittamista asianomaiselle henkilölle 9 artiklan 3 kohdan nojalla. Pääjohtajan on ilmoitettava kaikissa tällaisissa pyynnöissä määräaika, johon mennessä valvojan on vastattava.

10.   Jos unionin virkamies tai muu sen palveluksessa oleva henkilö tekee pääjohtajalle henkilöstösääntöjen 90 a artiklan mukaisen valituksen ja kyseinen virkamies tai muu palveluksessa oleva henkilö on tehnyt samasta aiheesta valituksen valvojalle, pääjohtajan on odotettava valvojan suositusta ennen valitukseen vastaamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta henkilöstösääntöjen 90 a artiklassa säädettyjen määräaikojen soveltamista.

11.   Valvojan on annettava valvontakomiteaa kuultuaan valitusten käsittelyä koskevat täytäntöönpanosäännökset.

Kyseisiin täytäntöönpanosäännöksiin sisältyvät erityisesti yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat

a)

valituksen tekemistä;

| b) | valvontakomitean, valvojan ja viraston pääjohtajan välistä tietojenvaihtoa; |
| --- | --- |

b)

valvontakomitean, valvojan ja viraston pääjohtajan välistä tietojenvaihtoa;

| c) | viraston valituksessa esittämien kysymysten käsittelyprosessia; |
| --- | --- |

c)

viraston valituksessa esittämien kysymysten käsittelyprosessia;

| d) | valituksen tutkimista kontradiktorisella menettelyllä 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

valituksen tutkimista kontradiktorisella menettelyllä 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti;

| e) | valvojan suosituksen antamista ja siitä tiedottamista; |
| --- | --- |

e)

valvojan suosituksen antamista ja siitä tiedottamista;

| f) | asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa pääjohtaja voi poiketa valvojan suosituksesta ja tällaisissa tapauksissa noudatettavasta menettelystä.” |
| --- | --- |

f)

asianmukaisesti perusteltuja tapauksia, joissa pääjohtaja voi poiketa valvojan suosituksesta ja tällaisissa tapauksissa noudatettavasta menettelystä.”

| 10) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohdat seuraavasti:

  ”3 a.   Petoksia, lahjontaa ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa muuta laitonta toimintaa koskeviin ilmoituksiin ja tällaisista rikkomisista ilmoittavien henkilöiden suojeluun sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/1937 (*).


  3 b.   Jos virasto suosittelee oikeudellisia jatkotoimia, asianomainen henkilö voi pyytää sovellettavien luottamuksellisuus- ja tietosuojasääntöjen mukaisesti virastoa toimittamaan 11 artiklan mukaisesti laaditun kertomuksen siltä osin kuin se koskee asianomaista henkilöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta väärinkäytösten paljastajien ja ilmiantajien luottamuksellisuutta koskevia oikeuksia. Virasto toimittaa pyynnön viipymättä kaikille kyseisen kertomuksen vastaanottajille ja myöntää oikeuden tutustua loppukertomukseen ainoastaan vastaanottajien nimenomaisella suostumuksella. Vastaanottajien on vastattava 12 kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos vastustusta ei esitetä tässä määräajassa, virasto myöntää tutustumisoikeuden.
  Toimivaltainen viranomainen voi myös antaa virastolle luvan myöntää tutustumisoikeuden ennen määräajan päättymistä.


  (*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).”;" |
| --- | --- | --- |

10)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohdat seuraavasti:

”3 a.   Petoksia, lahjontaa ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa muuta laitonta toimintaa koskeviin ilmoituksiin ja tällaisista rikkomisista ilmoittavien henkilöiden suojeluun sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä (EU) 2019/1937 (*).

3 b.   Jos virasto suosittelee oikeudellisia jatkotoimia, asianomainen henkilö voi pyytää sovellettavien luottamuksellisuus- ja tietosuojasääntöjen mukaisesti virastoa toimittamaan 11 artiklan mukaisesti laaditun kertomuksen siltä osin kuin se koskee asianomaista henkilöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta väärinkäytösten paljastajien ja ilmiantajien luottamuksellisuutta koskevia oikeuksia. Virasto toimittaa pyynnön viipymättä kaikille kyseisen kertomuksen vastaanottajille ja myöntää oikeuden tutustua loppukertomukseen ainoastaan vastaanottajien nimenomaisella suostumuksella. Vastaanottajien on vastattava 12 kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Jos vastustusta ei esitetä tässä määräajassa, virasto myöntää tutustumisoikeuden.

Toimivaltainen viranomainen voi myös antaa virastolle luvan myöntää tutustumisoikeuden ennen määräajan päättymistä.

(*)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).”;"

*

| b) | korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”4.   Virasto nimittää tietosuojavastaavan asetuksen (EU) 2018/1725 43 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”4.   Virasto nimittää tietosuojavastaavan asetuksen (EU) 2018/1725 43 artiklan mukaisesti.”

| 11) | Muutetaan 11 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä pääjohtajan suositukset toteutettavista toimista. Näissä suosituksissa on mainittava tarvittaessa kurinpidolliset, hallinnolliset, taloudelliset tai oikeudelliset toimet, jotka toimielinten, elinten ja laitosten sekä asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, sekä eriteltävä erityisesti arvioidut takaisin perittävät määrät sekä esitettävä todettujen tosiseikkojen alustava oikeudellinen arviointi.”; |
| --- | --- | --- |

11)

Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä pääjohtajan suositukset toteutettavista toimista. Näissä suosituksissa on mainittava tarvittaessa kurinpidolliset, hallinnolliset, taloudelliset tai oikeudelliset toimet, jotka toimielinten, elinten ja laitosten sekä asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava, sekä eriteltävä erityisesti arvioidut takaisin perittävät määrät sekä esitettävä todettujen tosiseikkojen alustava oikeudellinen arviointi.”;

| b) | korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia ja suosituksia laadittaessa on otettava huomioon unionin oikeuden asiaankuuluvat säännökset sekä soveltuvin osin asianomaisen jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö.
  Ensimmäisen alakohdan perusteella laaditut kertomukset ja kaikki niitä tukevat ja niihin liitetyt todisteet, ovat hyväksyttävää todistusaineistoa






  a) | kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä oikeudenkäynneissä, jotka eivät ole luonteeltaan rikosoikeudellisia, ja jäsenvaltioiden hallinnollisissa menettelyissä; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja kertomuksia ja suosituksia laadittaessa on otettava huomioon unionin oikeuden asiaankuuluvat säännökset sekä soveltuvin osin asianomaisen jäsenvaltion kansallinen lainsäädäntö.

Ensimmäisen alakohdan perusteella laaditut kertomukset ja kaikki niitä tukevat ja niihin liitetyt todisteet, ovat hyväksyttävää todistusaineistoa

a)

kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä oikeudenkäynneissä, jotka eivät ole luonteeltaan rikosoikeudellisia, ja jäsenvaltioiden hallinnollisissa menettelyissä;

| b) | sen jäsenvaltion rikosoikeudellisissa menettelyissä, joissa niiden käyttö osoittautuu välttämättömäksi, samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimat hallinnolliset kertomukset, ja kertomuksia arvioidaan samojen sääntöjen perusteella kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimia hallinnollisia kertomuksia, ja niillä on sama todistusarvo kuin tällaisilla muilla kertomuksilla; |
| --- | --- |

b)

sen jäsenvaltion rikosoikeudellisissa menettelyissä, joissa niiden käyttö osoittautuu välttämättömäksi, samalla tavoin ja samoin edellytyksin kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimat hallinnolliset kertomukset, ja kertomuksia arvioidaan samojen sääntöjen perusteella kuin kansallisten hallinnollisten tarkastajien laatimia hallinnollisia kertomuksia, ja niillä on sama todistusarvo kuin tällaisilla muilla kertomuksilla;

| c) | unionin tuomioistuimen oikeudenkäynneissä ja toimielinten, elinten ja laitosten hallinnollisissa menettelyissä. |
| --- | --- |

c)

unionin tuomioistuimen oikeudenkäynneissä ja toimielinten, elinten ja laitosten hallinnollisissa menettelyissä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava virastolle kaikista kansallisen lainsäädännön säännöistä, jotka ovat olennaisia toisen alakohdan b alakohdan soveltamiseksi.

Toisen alakohdan b alakohdan osalta jäsenvaltioiden on viraston pyynnöstä lähetettävä kansallisten tuomioistuinten lopullinen päätös virastolle heti, kun asiaankuuluva oikeudenkäynti on ratkaistu lopullisesti ja kun tuomioistuimen lopullinen päätös on tullut julkiseksi.

Tämä asetus ei vaikuta Euroopan unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten sekä toimivaltaisten elinten valtuuksiin arvioida vapaasti viraston laatimien kertomusten todistusvoimaa hallinnollisissa ja rikosoikeudellisissa menettelyissä.

2 a.   Virasto toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen 1 kohdassa tarkoitettujen kertomusten ja suositusten yhtenäisen laadun.

3.   Ulkoisesta tutkimuksesta laaditut kertomukset ja suositukset ja kaikki niihin liittyvät asiakirjat toimitetaan ulkoisia tutkimuksia koskevien sääntöjen mukaisesti asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja tarvittaessa asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, ja tarvittaessa toimielin, elin tai laitos toteuttavat ulkoisen tutkimuksen tulosten edellyttämät toimet ja ilmoittavat niistä virastolle kertomukseen liitetyissä suosituksissa asetetussa määräajassa ja lisäksi viraston pyynnöstä. Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa virastolle asiaankuuluvat kansalliset viranomaiset, joilla on toimivalta käsitellä tällaisia kertomuksia, suosituksia ja asiakirjoja.”;

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Jos sisäisestä tutkimuksesta laaditussa kertomuksessa tuodaan esiin seikkoja, jotka voivat johtaa rikosoikeudelliseen menettelyyn, nämä tiedot yhdessä suositusten kanssa on toimitettava viipymättä asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c ja 12 d artiklan soveltamista.
  Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset lähettävät suosituksissa asetetun määräajan puitteissa virastolle sen pyynnöstä tiedot toimista, jotka on mahdollisesti toteutettu viraston tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti toimittamien tietojen johdosta, ja soveltuvissa tapauksissa syyt suositusten noudattamatta jättämiseen.”; |
| --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Jos sisäisestä tutkimuksesta laaditussa kertomuksessa tuodaan esiin seikkoja, jotka voivat johtaa rikosoikeudelliseen menettelyyn, nämä tiedot yhdessä suositusten kanssa on toimitettava viipymättä asianomaisen jäsenvaltion oikeusviranomaisille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 c ja 12 d artiklan soveltamista.

Asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset lähettävät suosituksissa asetetun määräajan puitteissa virastolle sen pyynnöstä tiedot toimista, jotka on mahdollisesti toteutettu viraston tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti toimittamien tietojen johdosta, ja soveltuvissa tapauksissa syyt suositusten noudattamatta jättämiseen.”;

| d) | kumotaan 6 kohta; |
| --- | --- |

d)

kumotaan 6 kohta;

| e) | korvataan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Jos ilmiantaja on toimittanut virastolle tutkimukseen johtaneita tietoja, virasto ilmoittaa kyseiselle ilmiantajalle tutkimuksen päättämisestä, paitsi jos se katsoo, että tämä tieto on omiaan vaarantamaan asianomaisen henkilön oikeutetut edut ja tutkimuksen sekä sen johdosta toteutettavien toimien tehokkuuden tai mahdolliset luottamuksellisuusvaatimukset.” |
| --- | --- |

e)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Jos ilmiantaja on toimittanut virastolle tutkimukseen johtaneita tietoja, virasto ilmoittaa kyseiselle ilmiantajalle tutkimuksen päättämisestä, paitsi jos se katsoo, että tämä tieto on omiaan vaarantamaan asianomaisen henkilön oikeutetut edut ja tutkimuksen sekä sen johdosta toteutettavien toimien tehokkuuden tai mahdolliset luottamuksellisuusvaatimukset.”

| 12) | Muutetaan 12 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Virasto voi toimittaa ulkoisten tutkimusten kuluessa saamiaan tietoja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille riittävän ajoissa, jotta nämä voivat toteuttaa aiheellisia toimia kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 10 ja 11 artiklan sekä asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten soveltamista. Se voi toimittaa tällaisia tietoja myös asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle.”; |
| --- | --- | --- |

12)

Muutetaan 12 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Virasto voi toimittaa ulkoisten tutkimusten kuluessa saamiaan tietoja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille riittävän ajoissa, jotta nämä voivat toteuttaa aiheellisia toimia kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 10 ja 11 artiklan sekä asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 säännösten soveltamista. Se voi toimittaa tällaisia tietoja myös asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle.”;

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on, ellei niiden kansallisessa lainsäädännössä sitä kielletä, viipymättä ja joka tapauksessa 12 kuukauden kuluessa niille tämän artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen vastaanottamisesta ilmoitettava virastolle toimista, jotka ne ovat toteuttaneet kyseisten tietojen perusteella.”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on, ellei niiden kansallisessa lainsäädännössä sitä kielletä, viipymättä ja joka tapauksessa 12 kuukauden kuluessa niille tämän artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen vastaanottamisesta ilmoitettava virastolle toimista, jotka ne ovat toteuttaneet kyseisten tietojen perusteella.”;

| c) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”5.   Virasto voi antaa asiaankuuluvia tietoja asetuksella (EU) N:o 904/2010 perustetulle Eurofisc-verkostolle. Eurofiscin työalakoordinaattorit voivat toimittaa asiaankuuluvat tiedot Eurofisc-verkostosta virastolle asetuksessa (EU) N:o 904/2010 säädetyin edellytyksin.” |
| --- | --- |

c)

lisätään kohta seuraavasti:

”5.   Virasto voi antaa asiaankuuluvia tietoja asetuksella (EU) N:o 904/2010 perustetulle Eurofisc-verkostolle. Eurofiscin työalakoordinaattorit voivat toimittaa asiaankuuluvat tiedot Eurofisc-verkostosta virastolle asetuksessa (EU) N:o 904/2010 säädetyin edellytyksin.”

| 13) | Lisätään artiklat seuraavasti:

  ”12 a artikla
  Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt

  1.   Tämän asetuksen soveltamiseksi kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksikkö, jäljempänä ’petostentorjunnan yhteistyöstä vastaava yksikkö’, jonka tehtävänä on edistää viraston kanssa tehtävän yhteistyön ja sen kanssa käytävän tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavaa yksikköä voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti pitää tarvittaessa tässä asetuksessa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena.


  2.   Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt tarjoavat tai koordinoivat viraston pyynnöstä ennen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä sekä tutkimuksen aikana tai sen jälkeen apua, jota virasto tarvitsee suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti. Tällaiseen apuun sisältyy erityisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 3 artiklan 5 ja 6 kohdan, 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarjoama apu.


  3.   Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt voivat pyynnöstä tarjota apua virastolle, jotta virasto voi suorittaa 12 b artiklan mukaisia koordinointitoimia, mukaan lukien tarvittaessa horisontaalinen yhteistyö ja tietojenvaihto petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksikköjen välillä.



  12 b artikla
  Koordinointitoimet

  1.   Virasto voi 1 artiklan 2 kohdan nojalla järjestää ja helpottaa yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, toimielinten, elinten ja laitosten välillä sekä yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen välillä. Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi osallistuvat viranomaiset ja virasto voivat kerätä, analysoida ja vaihtaa tietoja, mukaan lukien operatiivisia tietoja. Viraston henkilöstö voi auttaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimustoimissa asianomaisten viranomaisten pyynnöstä. Tähän sovelletaan 6 artiklaa, 7 artiklan 6 ja 7 kohtaa, 8 artiklan 3 kohtaa ja 10 artiklaa.


  2.   Viraston on laadittava tarvittaessa kertomus toteutetuista koordinointitoimista ja toimitettava se jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille toimielimille, elimille ja laitoksille.


  3.   Tätä artiklaa sovelletaan rajoittamatta viraston sellaisten valtuuksien käyttöä, jotka on siirretty komissiolle tietyissä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyötä koskevissa säännöksissä.


  4.   Virasto voi osallistua sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin ja vaihtaa tässä yhteydessä tämän asetuksen nojalla hankittuja operatiivisia tietoja.



  12 c artikla
  Rikollisesta toiminnasta ilmoittaminen EPPOlle

  1.   Viraston on toimitettava ilman aiheetonta viivytystä EPPOlle ilmoitus kaikesta rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa asetuksen (EU) 2017/1939 IV luvun mukaisesti. Ilmoitus on lähetettävä viipymättä ennen viraston tutkimuksia tai niiden aikana.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen on sisällettävä vähintäänkin tosiseikkojen kuvaus, mukaan lukien arvio aiheutuneesta tai todennäköisesti aiheutuvasta vahingosta, mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä kaikki saatavilla olevat tiedot mahdollisista uhreista, epäillyistä henkilöistä tai muista asianosaisista.


  3.   Virasto ei ole velvollinen ilmoittamaan EPPOlle ilmeisen perusteettomia väitteitä.


  4.   Jos viraston saamat tiedot eivät sisällä tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjä seikkoja ja käynnissä ei ole viraston tutkimusta, virasto voi arvioida väitteet alustavasti. Arviointi on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta. Kyseiseen arviointiin sovelletaan 6 artiklaa ja 8 artiklan 2 kohtaa. Tämän alustavan arvioinnin jälkeen viraston on ilmoitettava EPPOlle tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta rikollisesta toiminnasta.


  5.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rikollinen toiminta tulee esiin viraston tutkimuksen aikana ja EPPO aloittaa tutkinnan kyseisessä kohdassa tarkoitetun ilmoituksen perusteella, virasto ei saa jatkaa samoja tosiseikkoja koskevaa tutkimustaan muuten kuin 12 e tai 12 f artiklan mukaisesti.
  Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viraston on varmistettava 12 g artiklan 2 kohdan mukaisesti EPPOn asianhallintajärjestelmästä, toteuttaako EPPO tutkintaa. Virasto voi pyytää lisätietoja EPPOlta. EPPOn on vastattava tällaiseen pyyntöön 12 g artiklan mukaisesti asetettavassa määräajassa.


  6.   Toimielimet, elimet ja laitokset voivat pyytää virastoa arvioimaan alustavasti niille ilmoitetut väitteet. Näihin pyyntöihin sovelletaan 1–4 kohtaa soveltuvin osin. Virasto antaa alustavan arvioinnin tulokset tiedoksi asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jollei tietojen toimittaminen vaaranna viraston tai EPPOn suorittamaa tutkintaa.


  7.   Jos virasto lopettaa tutkimuksensa EPPOlle tämän artiklan mukaisesti toimitetun ilmoituksen perusteella, 9 artiklan 4 kohtaa ja 11 artiklaa ei sovelleta.



  12 d artikla
  Tutkimusten päällekkäisyyden välttäminen

  1.   Pääjohtajan on lopetettava avoinna oleva tutkimus eikä hän saa aloittaa 5 artiklan mukaista uutta tutkimusta, ja sen on lopetettava, jos EPPO toteuttaa tutkintaa samoista tosiseikoista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 e ja 12 f artiklan soveltamista. Pääjohtaja ilmoittaa EPPOlle kustakin tällä perusteella tehdystä päätöksestä keskeyttää tutkimus.
  Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viraston on varmistettava 12 g artiklan 2 kohdan mukaisesti EPPOn asianhallintajärjestelmästä, toteuttaako EPPO tutkintaa. Virasto voi pyytää lisätietoja EPPOlta. EPPOn on vastattava tällaiseen pyyntöön 12 g artiklan mukaisesti asetettavassa määräajassa.
  Jos virasto lopettaa tutkimuksensa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, 9 artiklan 4 kohtaa ja 11 artiklaa ei sovelleta.


  2.   EPPO voi antaa virastolle olennaisia tietoja tapauksista, joiden osalta EPPO on päättänyt olla toteuttamatta tutkintaa tai se on lopettanut asian käsittelyn, jotta virasto voi toimivaltuuksiensa mukaisesti harkita asianmukaisia hallinnollisia toimia. Jos virasto saa tietoonsa uusia tosiseikkoja, jotka eivät olleet EPPOn tiedossa asetuksen (EU) 2017/1939 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun käsittelyn lopettamispäätöksen tekohetkellä, pääjohtaja voi pyytää EPPOa aloittamaan tutkinnan uudelleen kyseisen asetuksen 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti.



  12 e artikla
  Viraston tuki EPPOlle

  1.   EPPOn tutkinnan aikana ja EPPOn pyynnöstä asetuksen (EU) 2017/1939 101 artiklan 3 kohdan mukaisesti viraston on toimeksiantonsa mukaisesti tuettava tai täydennettävä EPPOn toimia erityisesti






  a) | antamalla tietoja, tekemällä analyyseja (myös rikosteknisiä analyyseja), antamalla asiantuntija-apua ja operatiivista tukea; |
| --- | --- | --- |

13)

Lisätään artiklat seuraavasti:

”12 a artikla

Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt

1.   Tämän asetuksen soveltamiseksi kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksikkö, jäljempänä ’petostentorjunnan yhteistyöstä vastaava yksikkö’, jonka tehtävänä on edistää viraston kanssa tehtävän yhteistyön ja sen kanssa käytävän tiedonvaihdon, mukaan lukien luonteeltaan operatiiviset tiedot, tehokkuutta. Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavaa yksikköä voidaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti pitää tarvittaessa tässä asetuksessa tarkoitettuna toimivaltaisena viranomaisena.

2.   Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt tarjoavat tai koordinoivat viraston pyynnöstä ennen tutkimuksen aloittamista koskevan päätöksen tekemistä sekä tutkimuksen aikana tai sen jälkeen apua, jota virasto tarvitsee suorittaakseen tehtävänsä tehokkaasti. Tällaiseen apuun sisältyy erityisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten 3 artiklan 5 ja 6 kohdan, 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarjoama apu.

3.   Petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavat yksiköt voivat pyynnöstä tarjota apua virastolle, jotta virasto voi suorittaa 12 b artiklan mukaisia koordinointitoimia, mukaan lukien tarvittaessa horisontaalinen yhteistyö ja tietojenvaihto petostentorjunnan yhteistyöstä vastaavien yksikköjen välillä.

12 b artikla

Koordinointitoimet

1.   Virasto voi 1 artiklan 2 kohdan nojalla järjestää ja helpottaa yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, toimielinten, elinten ja laitosten välillä sekä yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevien sopimusten ja muiden voimassa olevien oikeudellisten välineiden mukaisesti kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen välillä. Unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi osallistuvat viranomaiset ja virasto voivat kerätä, analysoida ja vaihtaa tietoja, mukaan lukien operatiivisia tietoja. Viraston henkilöstö voi auttaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimustoimissa asianomaisten viranomaisten pyynnöstä. Tähän sovelletaan 6 artiklaa, 7 artiklan 6 ja 7 kohtaa, 8 artiklan 3 kohtaa ja 10 artiklaa.

2.   Viraston on laadittava tarvittaessa kertomus toteutetuista koordinointitoimista ja toimitettava se jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille sekä asianomaisille toimielimille, elimille ja laitoksille.

3.   Tätä artiklaa sovelletaan rajoittamatta viraston sellaisten valtuuksien käyttöä, jotka on siirretty komissiolle tietyissä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäistä avunantoa sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyötä koskevissa säännöksissä.

4.   Virasto voi osallistua sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti perustettuihin yhteisiin tutkintaryhmiin ja vaihtaa tässä yhteydessä tämän asetuksen nojalla hankittuja operatiivisia tietoja.

12 c artikla

Rikollisesta toiminnasta ilmoittaminen EPPOlle

1.   Viraston on toimitettava ilman aiheetonta viivytystä EPPOlle ilmoitus kaikesta rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa asetuksen (EU) 2017/1939 IV luvun mukaisesti. Ilmoitus on lähetettävä viipymättä ennen viraston tutkimuksia tai niiden aikana.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen on sisällettävä vähintäänkin tosiseikkojen kuvaus, mukaan lukien arvio aiheutuneesta tai todennäköisesti aiheutuvasta vahingosta, mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä kaikki saatavilla olevat tiedot mahdollisista uhreista, epäillyistä henkilöistä tai muista asianosaisista.

3.   Virasto ei ole velvollinen ilmoittamaan EPPOlle ilmeisen perusteettomia väitteitä.

4.   Jos viraston saamat tiedot eivät sisällä tämän artiklan 2 kohdassa esitettyjä seikkoja ja käynnissä ei ole viraston tutkimusta, virasto voi arvioida väitteet alustavasti. Arviointi on tehtävä viipymättä ja joka tapauksessa kahden kuukauden kuluessa tietojen vastaanottamisesta. Kyseiseen arviointiin sovelletaan 6 artiklaa ja 8 artiklan 2 kohtaa. Tämän alustavan arvioinnin jälkeen viraston on ilmoitettava EPPOlle tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta rikollisesta toiminnasta.

5.   Jos tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu rikollinen toiminta tulee esiin viraston tutkimuksen aikana ja EPPO aloittaa tutkinnan kyseisessä kohdassa tarkoitetun ilmoituksen perusteella, virasto ei saa jatkaa samoja tosiseikkoja koskevaa tutkimustaan muuten kuin 12 e tai 12 f artiklan mukaisesti.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viraston on varmistettava 12 g artiklan 2 kohdan mukaisesti EPPOn asianhallintajärjestelmästä, toteuttaako EPPO tutkintaa. Virasto voi pyytää lisätietoja EPPOlta. EPPOn on vastattava tällaiseen pyyntöön 12 g artiklan mukaisesti asetettavassa määräajassa.

6.   Toimielimet, elimet ja laitokset voivat pyytää virastoa arvioimaan alustavasti niille ilmoitetut väitteet. Näihin pyyntöihin sovelletaan 1–4 kohtaa soveltuvin osin. Virasto antaa alustavan arvioinnin tulokset tiedoksi asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle, jollei tietojen toimittaminen vaaranna viraston tai EPPOn suorittamaa tutkintaa.

7.   Jos virasto lopettaa tutkimuksensa EPPOlle tämän artiklan mukaisesti toimitetun ilmoituksen perusteella, 9 artiklan 4 kohtaa ja 11 artiklaa ei sovelleta.

12 d artikla

Tutkimusten päällekkäisyyden välttäminen

1.   Pääjohtajan on lopetettava avoinna oleva tutkimus eikä hän saa aloittaa 5 artiklan mukaista uutta tutkimusta, ja sen on lopetettava, jos EPPO toteuttaa tutkintaa samoista tosiseikoista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 e ja 12 f artiklan soveltamista. Pääjohtaja ilmoittaa EPPOlle kustakin tällä perusteella tehdystä päätöksestä keskeyttää tutkimus.

Tämän kohdan ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi viraston on varmistettava 12 g artiklan 2 kohdan mukaisesti EPPOn asianhallintajärjestelmästä, toteuttaako EPPO tutkintaa. Virasto voi pyytää lisätietoja EPPOlta. EPPOn on vastattava tällaiseen pyyntöön 12 g artiklan mukaisesti asetettavassa määräajassa.

Jos virasto lopettaa tutkimuksensa tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, 9 artiklan 4 kohtaa ja 11 artiklaa ei sovelleta.

2.   EPPO voi antaa virastolle olennaisia tietoja tapauksista, joiden osalta EPPO on päättänyt olla toteuttamatta tutkintaa tai se on lopettanut asian käsittelyn, jotta virasto voi toimivaltuuksiensa mukaisesti harkita asianmukaisia hallinnollisia toimia. Jos virasto saa tietoonsa uusia tosiseikkoja, jotka eivät olleet EPPOn tiedossa asetuksen (EU) 2017/1939 39 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun käsittelyn lopettamispäätöksen tekohetkellä, pääjohtaja voi pyytää EPPOa aloittamaan tutkinnan uudelleen kyseisen asetuksen 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

12 e artikla

Viraston tuki EPPOlle

1.   EPPOn tutkinnan aikana ja EPPOn pyynnöstä asetuksen (EU) 2017/1939 101 artiklan 3 kohdan mukaisesti viraston on toimeksiantonsa mukaisesti tuettava tai täydennettävä EPPOn toimia erityisesti

a)

antamalla tietoja, tekemällä analyyseja (myös rikosteknisiä analyyseja), antamalla asiantuntija-apua ja operatiivista tukea;

| b) | helpottamalla toimivaltaisten kansallisten hallintoviranomaisten ja unionin elinten tiettyjen toimien koordinointia; |
| --- | --- |

b)

helpottamalla toimivaltaisten kansallisten hallintoviranomaisten ja unionin elinten tiettyjen toimien koordinointia;

| c) | suorittamalla hallinnollisia tutkimuksia. |
| --- | --- |

c)

suorittamalla hallinnollisia tutkimuksia.

Antaessaan EPPOlle tukea viraston on pidättäydyttävä toteuttamasta toimia tai toimenpiteitä, jotka voisivat vaarantaa tutkinnan tai syytetoimet.

2.   Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettu pyyntö on toimitettava kirjallisena ja siinä on ilmoitettava vähintään seuraavat:

| a) | EPPOn tutkintaan liittyvät tiedot siltä osin kuin se on pyynnön kannalta tarkoituksenmukaista; |
| --- | --- |

a)

EPPOn tutkintaan liittyvät tiedot siltä osin kuin se on pyynnön kannalta tarkoituksenmukaista;

| b) | toimenpiteet, joita EPPO pyytää virastoa suorittamaan; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteet, joita EPPO pyytää virastoa suorittamaan;

| c) | tarvittaessa pyynnön toteuttamiselle suunniteltu aikataulu. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa pyynnön toteuttamiselle suunniteltu aikataulu.

Virasto voi tarvittaessa pyytää lisätietoja.

3.   Todisteiden hyväksyttävyyden sekä perusoikeuksien ja prosessuaalisten takeiden suojaamiseksi silloin, kun virasto toteuttaa toimeksiantonsa puitteissa EPPOn pyytämiä tukitoimenpiteitä tämän artiklan nojalla, EPPO ja virasto varmistavat tiiviissä yhteistyössä, että asetuksen (EU) 2017/1939 VI luvussa säädettyjä sovellettavia menettelytakeita noudatetaan.

12 f artikla

Täydentävät tutkimukset

1.   Jos EPPO suorittaa tutkintaa ja pääjohtaja katsoo asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, että myös viraston olisi toimeksiantonsa mukaisesti aloitettava tutkimus, jonka tarkoituksena on helpottaa turvaamistoimenpiteiden tai taloudellisten, kurinpidollisten tai hallinnollisten toimien toteuttamista, viraston on ilmoitettava tästä EPPOlle kirjallisesti ja täsmennettävä tutkimuksen luonne ja tarkoitus.

Saatuaan tällaiset tiedot EPPO voi 12 g artiklan mukaisesti vahvistettavassa määräajassa vastustaa tutkimuksen aloittamista tai tiettyjen tutkimukseen liittyvien toimien suorittamista. Jos EPPO vastustaa tutkimuksen aloittamista tai tiettyjen tutkimukseen liittyvien toimien suorittamista, sen on ilmoitettava virastolle ilman aiheetonta viivytystä, kun vastustamisen perusteita ei enää sovelleta.

Jos EPPO ei vastusta tutkimusta 12 g artiklan mukaisesti asetettavassa määräajassa, virasto voi aloittaa tutkimuksen, joka sen on suoritettava EPPOa säännöllisesti kuullen. Jos EPPO sittemmin vastustaa tutkimusta, viraston on keskeytettävä tai lopetettava tutkimuksensa tai pidättäydyttävä tiettyjen siihen liittyvien toimien suorittamisesta.

2.   Jos EPPO ilmoittaa virastolle vastauksena 12 d artiklan mukaisesti toimitettuun tietopyyntöön, että se ei toteuta tutkintaa, ja myöhemmin aloittaa samoja tosiseikkoja koskevan tutkinnan, sen on ilmoitettava siitä virastolle viipymättä. Jos pääjohtaja katsoo tällaisen tiedon saatuaan, että viraston aloittamaa tutkimusta on jatkettava, jotta helpotetaan turvaamistoimenpiteiden tai taloudellisten, kurinpidollisten tai hallinnollisten toimien toteuttamista, sovelletaan tämän artiklan 1 kohtaa.

12 g artikla

Työjärjestelyt ja tiedonvaihto EPPOn kanssa

1.   Virasto sopii työjärjestelyistä EPPOn kanssa. Tällaisilla työjärjestelyillä on vahvistettava muun muassa tietojen, mukaan lukien henkilötiedot, operatiiviset, strategiset tai tekniset tiedot sekä salaisiksi luokitellut tiedot, vaihtoa koskevat käytännön järjestelyt ja täydentävät tutkimukset.

Työjärjestelyiden on sisällettävä yksityiskohtaiset järjestelyt, jotka koskevat jatkuvaa tietojenvaihtoa virastojen vastaanottaessa ja todentaessa väitteitä ja joiden tarkoituksena on määrittää tutkimusten edellyttämä toimivalta. Niiden on myös sisällettävä järjestelyt tietojen siirtämisestä viraston ja EPPOn välillä, kun virasto tukee tai täydentää EPPOn toimia. Niiden on säädettävä määräajoista, joita sovelletaan kyseisten toimijoiden vastatessa toistensa pyyntöihin.

Virasto ja EPPO sopivat määräajoista ja yksityiskohtaisista järjestelyistä 12 c artiklan 5 kohdan, 12 d artiklan 1 kohdan ja 12 f artiklan 1 kohdan osalta. Kunnes tällainen sopimukseen on päästy, EPPOn on vastattava viraston pyyntöihin viipymättä ja joka tapauksessa kymmenen työpäivän kuluessa 12 c artiklan 5 kohdassa ja 12 d artiklan 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön vastaanottamisesta ja 20 työpäivän kuluessa 12 f artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta tietopyynnöstä.

Ennen työjärjestelyjen hyväksymistä EPPOn kanssa pääjohtaja toimittaa luonnoksen tiedoksi valvontakomitealle sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Valvontakomitea antaa lausunnon viipymättä.

2.   Virastolle annetaan osuma / ei osumaa -tyyppisten hakujen pohjalta epäsuora pääsy EPPOn asianhallintajärjestelmässä oleviin tietoihin.

Jos viraston asianhallintajärjestelmään syöttämien tietojen ja EPPOn hallussa olevien tietojen väliltä löytyy vastaavuus, vastaavuuden löytymisestä ilmoitetaan sekä virastolle että EPPOlle. Viraston on toteuttava tarvittavat toimenpiteet pääsyn antamiseksi EPPOlle osuma / ei osumaa -tyyppisten hakujen pohjalta asianhallintajärjestelmässään oleviin tietoihin.

Työjärjestelyissä on vahvistettava vastavuoroisen asianhallintajärjestelmiin pääsyn tekniset ja turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien sisäiset menettelyt sen varmistamiseksi, että jokainen käyttökerta on asianmukaisesti perusteltu niiden tehtävien suorittamiseksi ja dokumentoitu.

3.   Pääjohtaja ja Euroopan pääsyyttäjä tapaavat vähintään vuosittain keskustellakseen yhteistä etua koskevista kysymyksistä.”

| 14) | Korvataan 13 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”1.   Unionin taloudellisten etujen suojelemista koskevan toimeksiantonsa puitteissa virasto tekee tarpeen mukaan yhteistyötä Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) ja Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) kanssa. Tällaisen yhteistyön helpottamiseksi virasto sopii tarvittaessa Eurojustin ja Europolin kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Ne voivat koskea operatiivisten, strategisten tai teknisten tietojen, myös henkilötietojen ja salaisiksi luokiteltujen tietojen ja, jos tätä pyydetään, tutkimusten edistymistä koskevien kertomusten vaihtoa.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 13 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”1.   Unionin taloudellisten etujen suojelemista koskevan toimeksiantonsa puitteissa virasto tekee tarpeen mukaan yhteistyötä Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust) ja Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) kanssa. Tällaisen yhteistyön helpottamiseksi virasto sopii tarvittaessa Eurojustin ja Europolin kanssa hallinnollisista järjestelyistä. Ne voivat koskea operatiivisten, strategisten tai teknisten tietojen, myös henkilötietojen ja salaisiksi luokiteltujen tietojen ja, jos tätä pyydetään, tutkimusten edistymistä koskevien kertomusten vaihtoa.”

| 15) | Muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Valvontakomitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteutumista, jotta voidaan vahvistaa viraston riippumattomuutta sille tällä asetuksella uskottujen toimivaltuuksien asianmukaisessa käytössä.
  Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa.
  Valvontakomitea antaa pääjohtajalle lausuntoja ja tarvittaessa suosituksia muun muassa viraston tutkimustoimien suorittamiseen tarvittavista resursseista, viraston tutkimustoiminnan painopisteistä ja tutkimusten kestosta. Se voi antaa näitä lausuntoja omasta aloitteestaan tai pääjohtajan taikka toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä, puuttumatta kuitenkaan meneillään oleviin tutkimuksiin.
  Virasto julkaisee verkkosivustollaan vastauksensa valvontakomitean antamiin lausuntoihin.
  Asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle on annettava jäljennös kolmannen alakohdan mukaisesti annetuista lausunnoista.
  Valvontakomitealle on annettava pääsy kaikkiin tietoihin ja asiakirjoihin, joita se pitää tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellisina, mukaan lukien päätettyjä tutkimuksia koskevat kertomukset ja suositukset sekä tapaukset, joiden käsittely on lopetettu, puuttumatta kuitenkaan meneillään oleviin tutkimuksiin, ja ottaen asianmukaisesti huomioon luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevat vaatimukset.”; |
| --- | --- | --- |

15)

Muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Valvontakomitea valvoo säännöllisesti viraston tutkimustehtävän toteutumista, jotta voidaan vahvistaa viraston riippumattomuutta sille tällä asetuksella uskottujen toimivaltuuksien asianmukaisessa käytössä.

Valvontakomitea seuraa erityisesti prosessuaalisten takeiden soveltamista ja tutkimusten kestoa.

Valvontakomitea antaa pääjohtajalle lausuntoja ja tarvittaessa suosituksia muun muassa viraston tutkimustoimien suorittamiseen tarvittavista resursseista, viraston tutkimustoiminnan painopisteistä ja tutkimusten kestosta. Se voi antaa näitä lausuntoja omasta aloitteestaan tai pääjohtajan taikka toimielimen, elimen tai laitoksen pyynnöstä, puuttumatta kuitenkaan meneillään oleviin tutkimuksiin.

Virasto julkaisee verkkosivustollaan vastauksensa valvontakomitean antamiin lausuntoihin.

Asianomaiselle toimielimelle, elimelle tai laitokselle on annettava jäljennös kolmannen alakohdan mukaisesti annetuista lausunnoista.

Valvontakomitealle on annettava pääsy kaikkiin tietoihin ja asiakirjoihin, joita se pitää tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellisina, mukaan lukien päätettyjä tutkimuksia koskevat kertomukset ja suositukset sekä tapaukset, joiden käsittely on lopetettu, puuttumatta kuitenkaan meneillään oleviin tutkimuksiin, ja ottaen asianmukaisesti huomioon luottamuksellisuutta ja tietosuojaa koskevat vaatimukset.”;

| b) | korvataan 8 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”8.   Valvontakomitea nimeää puheenjohtajansa. Se hyväksyy työjärjestyksensä, joka toimitetaan ennen sen hyväksymistä tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle. Valvontakomitean kokoukset kutsutaan koolle sen puheenjohtajan tai pääjohtajan aloitteesta. Se pitää vähintään kymmenen kokousta vuosittain. Valvontakomitea tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Sen sihteeristötehtävistä huolehtii komissio tiiviissä yhteistyössä valvontakomitean kanssa. Ennen henkilöstön nimittämistä sihteeristöön kuullaan valvontakomiteaa ja sen näkemykset otetaan huomioon. Sihteeristö toimii valvontakomitean ohjeiden mukaan ja komissiosta riippumatta. Komissio ei puutu valvontakomitean valvontatehtäviin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission harjoittamaa valvontakomitean ja sen sihteeristön talousarvion valvontaa.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 8 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”8.   Valvontakomitea nimeää puheenjohtajansa. Se hyväksyy työjärjestyksensä, joka toimitetaan ennen sen hyväksymistä tiedoksi Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle. Valvontakomitean kokoukset kutsutaan koolle sen puheenjohtajan tai pääjohtajan aloitteesta. Se pitää vähintään kymmenen kokousta vuosittain. Valvontakomitea tekee päätöksensä jäsentensä enemmistöllä. Sen sihteeristötehtävistä huolehtii komissio tiiviissä yhteistyössä valvontakomitean kanssa. Ennen henkilöstön nimittämistä sihteeristöön kuullaan valvontakomiteaa ja sen näkemykset otetaan huomioon. Sihteeristö toimii valvontakomitean ohjeiden mukaan ja komissiosta riippumatta. Komissio ei puutu valvontakomitean valvontatehtäviin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission harjoittamaa valvontakomitean ja sen sihteeristön talousarvion valvontaa.”

| 16) | Korvataan 16 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tapaavat kerran vuodessa pääjohtajan vaihtaakseen näkemyksiä poliittisella tasolla viraston politiikasta, joka liittyy petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntakeinoihin. Valvontakomitea osallistuu näkemysten vaihtoon. Euroopan pääsyyttäjä kutsutaan mukaan näkemystenvaihtoon. Näihin tilaisuuksiin voidaan kutsua tilintarkastustuomioistuimen, EPPOn, Eurojustin ja Europolin jäseniä tapauskohtaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, pääjohtajan tai valvontakomitean pyynnöstä.


  2.   Edellä 1 kohdan tavoitteiden puitteissa näkemyksiä voidaan vaihtaa kaikista asioista, joista Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio pääsevät sopimukseen. Näkemyksiä voidaan vaihtaa erityisesti:






  a) | viraston tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä; |
| --- | --- | --- |

16)

Korvataan 16 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tapaavat kerran vuodessa pääjohtajan vaihtaakseen näkemyksiä poliittisella tasolla viraston politiikasta, joka liittyy petosten, lahjonnan ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavan muun laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntakeinoihin. Valvontakomitea osallistuu näkemysten vaihtoon. Euroopan pääsyyttäjä kutsutaan mukaan näkemystenvaihtoon. Näihin tilaisuuksiin voidaan kutsua tilintarkastustuomioistuimen, EPPOn, Eurojustin ja Europolin jäseniä tapauskohtaisesti Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, pääjohtajan tai valvontakomitean pyynnöstä.

2.   Edellä 1 kohdan tavoitteiden puitteissa näkemyksiä voidaan vaihtaa kaikista asioista, joista Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio pääsevät sopimukseen. Näkemyksiä voidaan vaihtaa erityisesti:

a)

viraston tutkimuspolitiikan strategisista painopisteistä;

| b) | valvontakomitean 15 artiklan nojalla toimittamista lausunnoista ja toimintakertomuksista; |
| --- | --- |

b)

valvontakomitean 15 artiklan nojalla toimittamista lausunnoista ja toimintakertomuksista;

| c) | pääjohtajan 17 artiklan 4 kohdan nojalla toimittamista kertomuksista ja tarvittaessa muista toimielinten toimittamista kertomuksista, jotka liittyvät viraston toimeksiantoon; |
| --- | --- |

c)

pääjohtajan 17 artiklan 4 kohdan nojalla toimittamista kertomuksista ja tarvittaessa muista toimielinten toimittamista kertomuksista, jotka liittyvät viraston toimeksiantoon;

| d) | viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten ja virastojen, etenkin EPPOn, välisistä suhteista, mukaan lukien viraston lopullisten tutkimuskertomusten seurannassa mahdollisesti esiin tulleet horisontaaliset ja systeemiset kysymykset; |
| --- | --- |

d)

viraston sekä toimielinten, elinten ja laitosten ja virastojen, etenkin EPPOn, välisistä suhteista, mukaan lukien viraston lopullisten tutkimuskertomusten seurannassa mahdollisesti esiin tulleet horisontaaliset ja systeemiset kysymykset;

| e) | viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisistä suhteista, mukaan lukien viraston lopullisten tutkimuskertomusten seurannassa mahdollisesti esiin tulleet horisontaaliset ja systeemiset kysymykset; |
| --- | --- |

e)

viraston ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välisistä suhteista, mukaan lukien viraston lopullisten tutkimuskertomusten seurannassa mahdollisesti esiin tulleet horisontaaliset ja systeemiset kysymykset;

| f) | viraston ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä kansainvälisten järjestöjen välisistä suhteista tässä asetuksessa tarkoitettujen järjestelyjen puitteissa; |
| --- | --- |

f)

viraston ja kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten sekä kansainvälisten järjestöjen välisistä suhteista tässä asetuksessa tarkoitettujen järjestelyjen puitteissa;

| g) | viraston toiminnan tehokkuudesta toimeksiantonsa toteuttamisessa.” |
| --- | --- |

g)

viraston toiminnan tehokkuudesta toimeksiantonsa toteuttamisessa.”

| 17) | Muutetaan 17 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2–5 kohta seuraavasti:

  ”2.   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön uuden pääjohtajan nimittämistä varten. Pyyntö julkaistaan vähintään kuusi kuukautta ennen virassa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Komissio laatii luettelon tehtävään soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Kun valvontakomitea on antanut myönteisen lausunnon komission soveltamasta valintamenettelystä, Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat komission laatiman soveltuvien hakijoiden luettelon perusteella hyvissä ajoin esivalintaluettelosta, jossa on kolme ehdokasta. Komissio nimittää pääjohtajan tästä luettelosta.


  3.   Pääjohtaja ei pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä eikä laitokselta hoitaessaan tehtäviään, jotka liittyvät ulkoisten ja sisäisten tutkimusten tai koordinointitoimien aloittamiseen ja suorittamiseen tai tällaisia tutkimuksia tai koordinointitoimia koskevien kertomusten laatimiseen. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimenpide vaarantaa hänen riippumattomuutensa, hän ilmoittaa siitä välittömästi valvontakomitealle ja päättää mahdollisen kanteen nostamisesta komissiota vastaan unionin tuomioistuimessa.


  4.   Pääjohtaja raportoi säännöllisesti ja vähintään vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston suorittamien tutkimusten tuloksista, toteutetuista toimista ja esiin tulleista ongelmista tutkimusten luottamuksellisuudesta kiinni pitäen, asianomaisten henkilöiden ja ilmiantajien laillisia oikeuksia kunnioittaen ja, mikäli aiheellista, oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä noudattaen. Kyseisissä raporteissa arvioidaan myös toimia, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä toimielimet, elimet ja laitokset ovat toteuttaneet viraston laatimien kertomusten ja suositusten perusteella.


  4 a.   Pääjohtaja voi Euroopan parlamentin tai neuvoston talousarvion valvontaoikeuksiensa yhteydessä esittämästä pyynnöstä antaa tietoja viraston toiminnasta noudattaen tutkimusten luottamuksellisuutta ja jatkotoimia koskevia menettelyjä. Euroopan parlamentti ja neuvosto varmistavat tämän kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen luottamuksellisuuden.


  5.   Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin viraston toiminnasta sekä tutkimuksista ja niiden johdosta toteutetuista toimista.
  Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin






  a) | tapauksista, joissa pääjohtajan antamia suosituksia ei ole noudatettu; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

Muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2–5 kohta seuraavasti:

”2.   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä hakemuspyynnön uuden pääjohtajan nimittämistä varten. Pyyntö julkaistaan vähintään kuusi kuukautta ennen virassa olevan pääjohtajan toimikauden päättymistä. Komissio laatii luettelon tehtävään soveltuvista pätevistä ehdokkaista. Kun valvontakomitea on antanut myönteisen lausunnon komission soveltamasta valintamenettelystä, Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat komission laatiman soveltuvien hakijoiden luettelon perusteella hyvissä ajoin esivalintaluettelosta, jossa on kolme ehdokasta. Komissio nimittää pääjohtajan tästä luettelosta.

3.   Pääjohtaja ei pyydä eikä ota vastaan ohjeita miltään hallitukselta, toimielimeltä, elimeltä eikä laitokselta hoitaessaan tehtäviään, jotka liittyvät ulkoisten ja sisäisten tutkimusten tai koordinointitoimien aloittamiseen ja suorittamiseen tai tällaisia tutkimuksia tai koordinointitoimia koskevien kertomusten laatimiseen. Jos pääjohtaja katsoo, että jokin komission toteuttama toimenpide vaarantaa hänen riippumattomuutensa, hän ilmoittaa siitä välittömästi valvontakomitealle ja päättää mahdollisen kanteen nostamisesta komissiota vastaan unionin tuomioistuimessa.

4.   Pääjohtaja raportoi säännöllisesti ja vähintään vuosittain Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viraston suorittamien tutkimusten tuloksista, toteutetuista toimista ja esiin tulleista ongelmista tutkimusten luottamuksellisuudesta kiinni pitäen, asianomaisten henkilöiden ja ilmiantajien laillisia oikeuksia kunnioittaen ja, mikäli aiheellista, oikeuskäsittelyyn sovellettavia kansallisia säännöksiä noudattaen. Kyseisissä raporteissa arvioidaan myös toimia, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset sekä toimielimet, elimet ja laitokset ovat toteuttaneet viraston laatimien kertomusten ja suositusten perusteella.

4 a.   Pääjohtaja voi Euroopan parlamentin tai neuvoston talousarvion valvontaoikeuksiensa yhteydessä esittämästä pyynnöstä antaa tietoja viraston toiminnasta noudattaen tutkimusten luottamuksellisuutta ja jatkotoimia koskevia menettelyjä. Euroopan parlamentti ja neuvosto varmistavat tämän kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen luottamuksellisuuden.

5.   Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin viraston toiminnasta sekä tutkimuksista ja niiden johdosta toteutetuista toimista.

Pääjohtaja tiedottaa valvontakomitealle määräajoin

a)

tapauksista, joissa pääjohtajan antamia suosituksia ei ole noudatettu;

| b) | tapauksista, joissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille tai EPPOlle on toimitettu tietoja; |
| --- | --- |

b)

tapauksista, joissa jäsenvaltioiden oikeusviranomaisille tai EPPOlle on toimitettu tietoja;

| c) | tapauksista, joissa tutkimusta ei ole aloitettu ja tapauksista, joiden käsittely on lopetettu; |
| --- | --- |

c)

tapauksista, joissa tutkimusta ei ole aloitettu ja tapauksista, joiden käsittely on lopetettu;

| d) | tutkimusten kestosta 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti.”; |
| --- | --- |

d)

tutkimusten kestosta 7 artiklan 8 kohdan mukaisesti.”;

| b) | korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Pääjohtaja luo sisäisen neuvonanto- ja valvontamenettelyn, mukaan lukien oikeudellisen tarkastuksen, joka liittyy muun muassa asianomaisten henkilöiden prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien sekä asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön kunnioittamiseen, sekä erityisen viittauksen 11 artiklan 2 kohtaan. Oikeudellisen tarkastuksen suorittavat viraston henkilöstön jäsenet, jotka ovat oikeusalan ja tutkintamenettelyjen asiantuntijoita. Heidän lausuntonsa liitetään loppukertomukseen.” |
| --- | --- |

b)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Pääjohtaja luo sisäisen neuvonanto- ja valvontamenettelyn, mukaan lukien oikeudellisen tarkastuksen, joka liittyy muun muassa asianomaisten henkilöiden prosessuaalisten takeiden ja perusoikeuksien sekä asianomaisten jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön kunnioittamiseen, sekä erityisen viittauksen 11 artiklan 2 kohtaan. Oikeudellisen tarkastuksen suorittavat viraston henkilöstön jäsenet, jotka ovat oikeusalan ja tutkintamenettelyjen asiantuntijoita. Heidän lausuntonsa liitetään loppukertomukseen.”

| c) | korvataan 8 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”8.   Pääjohtaja hyväksyy viraston henkilöstöä varten tutkimusmenettelyjä koskevia ohjeita. Näiden ohjeiden on oltava tämän asetuksen mukaisia ja niiden on katettava muun muassa seuraavat:






  a) | käytännöt, joita noudatetaan viraston toimeksiannon täytäntöönpanossa; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 8 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”8.   Pääjohtaja hyväksyy viraston henkilöstöä varten tutkimusmenettelyjä koskevia ohjeita. Näiden ohjeiden on oltava tämän asetuksen mukaisia ja niiden on katettava muun muassa seuraavat:

a)

käytännöt, joita noudatetaan viraston toimeksiannon täytäntöönpanossa;

| b) | tutkimusmenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt; |
| --- | --- |

b)

tutkimusmenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

| c) | prosessuaaliset takeet; |
| --- | --- |

c)

prosessuaaliset takeet;

| d) | tarkat tiedot sisäisistä neuvoa-antavista ja valvontamenettelyistä oikeudellinen tarkastus mukaan lukien; |
| --- | --- |

d)

tarkat tiedot sisäisistä neuvoa-antavista ja valvontamenettelyistä oikeudellinen tarkastus mukaan lukien;

| e) | tietosuoja ja viestintää ja asiakirjojen saatavuutta koskevat toimintaperiaatteet 10 artiklan 3 b kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

tietosuoja ja viestintää ja asiakirjojen saatavuutta koskevat toimintaperiaatteet 10 artiklan 3 b kohdan mukaisesti;

| f) | suhteet EPPOon.”; |
| --- | --- |

f)

suhteet EPPOon.”;

| d) | korvataan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

  ”9.   Komissio kuulee valvontakomiteaa ennen kuin toteuttaa pääjohtajaan kohdistuvia kurinpitotoimia tai pidättää hänen koskemattomuutensa.” |
| --- | --- |

d)

korvataan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”9.   Komissio kuulee valvontakomiteaa ennen kuin toteuttaa pääjohtajaan kohdistuvia kurinpitotoimia tai pidättää hänen koskemattomuutensa.”

| 18) | Korvataan 19 artikla seuraavasti:

  ”19 artikla
  Arviointikertomus ja asetuksen mahdollinen tarkistus

  1.   Komissio toimittaa viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määritellystä päivämäärästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja vaikutuksista, erityisesti viraston ja EPPOn välisen yhteistyön tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Arviointikertomukseen liitetään valvontakomitean lausunto.


  2.   Komissio tekee tarvittaessa viimeistään kahden vuoden kuluttua ensimmäisen kohdan mukaisen arviointikertomuksen toimittamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen viraston toimintakehyksen uudistamiseksi, mukaan lukien täydentävät tai yksityiskohtaisemmat säännöt viraston perustamisesta, tehtävistä tai sen toimiin sovellettavista menettelyistä, erityisesti sen yhteistyöstä EPPOn kanssa, rajatylittävistä tutkimuksista ja tutkimuksista niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EPPOon.” |
| --- | --- |

18)

Korvataan 19 artikla seuraavasti:

”19 artikla

Arviointikertomus ja asetuksen mahdollinen tarkistus

1.   Komissio toimittaa viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määritellystä päivämäärästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja vaikutuksista, erityisesti viraston ja EPPOn välisen yhteistyön tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta. Arviointikertomukseen liitetään valvontakomitean lausunto.

2.   Komissio tekee tarvittaessa viimeistään kahden vuoden kuluttua ensimmäisen kohdan mukaisen arviointikertomuksen toimittamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle lainsäädäntöehdotuksen viraston toimintakehyksen uudistamiseksi, mukaan lukien täydentävät tai yksityiskohtaisemmat säännöt viraston perustamisesta, tehtävistä tai sen toimiin sovellettavista menettelyistä, erityisesti sen yhteistyöstä EPPOn kanssa, rajatylittävistä tutkimuksista ja tutkimuksista niissä jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EPPOon.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 12 c–12 f artiklaa, sellaisina kuin ne ovat lisättyinä tämän asetuksen 1 artiklan 13 kohdassa, sovelletaan kuitenkin asetuksen (EU) 2017/1939 120 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti määriteltävästä päivästä alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL C 42, 1.2.2019, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 4. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

5

(6)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

7

(8)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio (ensimmäinen jaosto) 3.5.2018, Sigma Orionis SA v. Euroopan komissio, T-48/16, ECLI:EU:T:2018:245.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

9

(10)  
  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

10

(11)  Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13 päivänä maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 608/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1383/2003 kumoamisesta (EUVL L 181, 29.6.2013, s. 15).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

13

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/74

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2224,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

yhteisistä säännöistä maanteiden perusluonteisten tavara- ja henkilöliikenneyhteyksien varmistamiseksi Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa tarkoitettu siirtymäkausi, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Neuvosto antoi 25 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU, Euratom) 2020/266 (4) luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uuden kumppanuussopimuksen tekemiseksi. Neuvotteluohjeiden mukaisesti lupa kattaa muun muassa seikat, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan käsitellä kattavasti tieliikenteeseen liittyvää suhdetta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siirtymäkauden päätyttyä. On kuitenkin epävarmaa, onko unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus, joka koskee niiden tulevaa suhdetta maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen alalla, tullut voimaan kyseisen kauden päättymiseen mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa tarkoitettu siirtymäkausi, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Neuvosto antoi 25 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU, Euratom) 2020/266 (4) luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uuden kumppanuussopimuksen tekemiseksi. Neuvotteluohjeiden mukaisesti lupa kattaa muun muassa seikat, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan käsitellä kattavasti tieliikenteeseen liittyvää suhdetta Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siirtymäkauden päätyttyä. On kuitenkin epävarmaa, onko unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus, joka koskee niiden tulevaa suhdetta maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen alalla, tullut voimaan kyseisen kauden päättymiseen mennessä.

| (2) | Jos siirtymäkauden päätyttyä voimassa ei ole erityissäännöksiä, kaikki unionin oikeudesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1072/2009 (5) ja (EY) N:o 1073/2009 (6) vahvistettua markkinoillepääsyä, päättyvät siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä suhteesta. |
| --- | --- |

(2)

Jos siirtymäkauden päätyttyä voimassa ei ole erityissäännöksiä, kaikki unionin oikeudesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, jotka koskevat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1072/2009 (5) ja (EY) N:o 1073/2009 (6) vahvistettua markkinoillepääsyä, päättyvät siltä osin kuin on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan sekä unionin ja sen jäsenvaltioiden välisestä suhteesta.

| (3) | Tällaisessa tilanteessa maanteiden kansainvälinen tavara- ja henkilöliikenne unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä häiriintyisi vakavasti. |
| --- | --- |

(3)

Tällaisessa tilanteessa maanteiden kansainvälinen tavara- ja henkilöliikenne unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä häiriintyisi vakavasti.

| (4) | Tämän asetuksen alueellinen soveltamisala ja viittaukset Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivät kata Gibraltaria. |
| --- | --- |

(4)

Tämän asetuksen alueellinen soveltamisala ja viittaukset Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivät kata Gibraltaria.

| (5) | Euroopan liikenneministerikonferenssin (CEMT) monenvälinen kiintiöjärjestelmä on ainoa muu käytettävissä oleva oikeudellinen kehys, jonka pohjalta maanteiden tavaraliikennettä voitaisiin harjoittaa unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä. Koska CEMT-järjestelmässä on tällä hetkellä käytettävissä rajallinen määrä lupia ja sen soveltamisala on rajallinen sen kattamien erilaisten tiekuljetusten osalta, järjestelmä ei kuitenkaan nykyisellään riitä täysin unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen maanteiden tavaraliikenteen tarpeisiin. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan liikenneministerikonferenssin (CEMT) monenvälinen kiintiöjärjestelmä on ainoa muu käytettävissä oleva oikeudellinen kehys, jonka pohjalta maanteiden tavaraliikennettä voitaisiin harjoittaa unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä. Koska CEMT-järjestelmässä on tällä hetkellä käytettävissä rajallinen määrä lupia ja sen soveltamisala on rajallinen sen kattamien erilaisten tiekuljetusten osalta, järjestelmä ei kuitenkaan nykyisellään riitä täysin unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen maanteiden tavaraliikenteen tarpeisiin.

| (6) | Myös maanteiden henkilöliikenteessä odotetaan ilmenevän vakavia häiriöitä, jotka voivat vaikuttaa yleiseen järjestykseen. Sopimus linja-autoilla harjoitettavasta satunnaisesta kansainvälisestä matkustajaliikenteestä (7), jäljempänä ’Interbus-sopimus’, on ainoa käytettävissä oleva oikeudellinen kehys, joka voisi tarjota perustan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliselle linja-autolla harjoitettavalle henkilöliikenteelle siirtymäkauden päättymisen jälkeen. Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee Interbus-sopimuksen erillinen sopimuspuoli 1 päivästä tammikuuta 2021. Interbus-sopimus koskee kuitenkin vain satunnaisia palveluja, minkä vuoksi se ei ole riittävä korjaamaan siirtymäkauden päättymisestä johtuvia häiriöitä, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin väliseen kansainväliseen linja-autoliikenteeseen. Sopimuspuolet neuvottelivat Interbus-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, ja Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan ratifioivan se mahdollisimman pian. Pöytäkirjan ei kuitenkaan odoteta tulevan voimaan ajoissa, jotta se tarjoaisi toteuttamiskelpoisen vaihtoehtoisen ratkaisun välittömästi siirtymäkauden päätyttyä. Sen vuoksi käytettävissä olevat välineet eivät vastaa unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä linja-autoilla harjoitettavan säännöllisen matkustajaliikenteen ja säännöllisen erityismatkustajaliikenteen tarpeita. |
| --- | --- |

(6)

Myös maanteiden henkilöliikenteessä odotetaan ilmenevän vakavia häiriöitä, jotka voivat vaikuttaa yleiseen järjestykseen. Sopimus linja-autoilla harjoitettavasta satunnaisesta kansainvälisestä matkustajaliikenteestä (7), jäljempänä ’Interbus-sopimus’, on ainoa käytettävissä oleva oikeudellinen kehys, joka voisi tarjota perustan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliselle linja-autolla harjoitettavalle henkilöliikenteelle siirtymäkauden päättymisen jälkeen. Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee Interbus-sopimuksen erillinen sopimuspuoli 1 päivästä tammikuuta 2021. Interbus-sopimus koskee kuitenkin vain satunnaisia palveluja, minkä vuoksi se ei ole riittävä korjaamaan siirtymäkauden päättymisestä johtuvia häiriöitä, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin väliseen kansainväliseen linja-autoliikenteeseen. Sopimuspuolet neuvottelivat Interbus-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, ja Yhdistyneen kuningaskunnan odotetaan ratifioivan se mahdollisimman pian. Pöytäkirjan ei kuitenkaan odoteta tulevan voimaan ajoissa, jotta se tarjoaisi toteuttamiskelpoisen vaihtoehtoisen ratkaisun välittömästi siirtymäkauden päätyttyä. Sen vuoksi käytettävissä olevat välineet eivät vastaa unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä linja-autoilla harjoitettavan säännöllisen matkustajaliikenteen ja säännöllisen erityismatkustajaliikenteen tarpeita.

| (7) | Jotta vältetään vakavat häiriöt, joita voisi ilmetä myös yleisessä järjestyksessä, on tarpeen ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, joiden avulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiluvan saaneet maanteiden tavaraliikenteen harjoittajat sekä linja-autoliikenteen harjoittajat voivat kuljettaa tavaroita ja matkustajia maanteitse Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä tai Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle yhden tai useamman jäsenvaltion kautta. Jotta varmistettaisiin asianmukainen tasapaino Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä, näin myönnettyjen oikeuksien edellytyksenä olisi oltava vastaavien oikeuksien myöntäminen ja tiettyjen tasapuolisen kilpailun varmistavien ehtojen soveltaminen. |
| --- | --- |

(7)

Jotta vältetään vakavat häiriöt, joita voisi ilmetä myös yleisessä järjestyksessä, on tarpeen ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, joiden avulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiluvan saaneet maanteiden tavaraliikenteen harjoittajat sekä linja-autoliikenteen harjoittajat voivat kuljettaa tavaroita ja matkustajia maanteitse Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä tai Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle yhden tai useamman jäsenvaltion kautta. Jotta varmistettaisiin asianmukainen tasapaino Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välillä, näin myönnettyjen oikeuksien edellytyksenä olisi oltava vastaavien oikeuksien myöntäminen ja tiettyjen tasapuolisen kilpailun varmistavien ehtojen soveltaminen.

| (8) | Oikeus suorittaa kuljetuksia jäsenvaltion alueella ja jäsenvaltioiden välillä on sisämarkkinoiden keskeinen saavutus, eikä se saisi olla Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien käytettävissä sen jälkeen, kun siirtymäaika on päättynyt, ellei erityissäännöksillä toisin säädetä. Välittömästi siirtymäkauden jälkeen ja unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan tulevan sopimuksen puuttuessa liikennevirtojen häiriöt ja niistä johtuvat yleiseen järjestykseen kohdistuvat uhat ovat kuitenkin todennäköisiä erityisesti rajanylityspaikoilla, joita on vähän ja joissa ajoneuvojen ja niiden lastin lisätarkastukset on määrä suorittaa. Ruuhkautuminen Yhdistyneen kuningaskunnan vastaisilla rajanylityspaikoilla lisääntyi jo ennen siirtymäkauden päättymistä. Myös covid-19-pandemiaan liittyvällä kriisillä oli kielteisiä vaikutuksia tieliikenteeseen, koska tyhjien kuormien määrä kasvoi ja tämä suuntaus saattaa kärjistyä, jos Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajat eivät voi joustavasti toteuttaa, edes hyvin rajoitetussa määrin, kuljetuksia unionin alueella tiukasti rajatun ajanjakson ajan. Tällaiset häiriöt voivat johtaa tilanteisiin, joilla on kielteinen vaikutus kriittisiin toimitusketjuihin, joita pidetään välttämättöminä meneillään olevan covid-19-pandemian hallitsemiseksi. Tällaisten häiriöiden laajuuden vähentämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien olisi sallittava tilapäisesti suorittaa rajallinen määrä lisäkuljetuksia unionin alueella Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välisen liikenteen yhteydessä. Niiden ajoneuvojen ei tällöin tarvitsisi palata välittömästi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ja ne olisivat epätodennäköisemmin tyhjiä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan palatessaan, mikä vähentäisi ajoneuvojen kokonaismäärää ja siten painetta rajanylityspaikoilla. Tällaisten lisätoimien toteuttamista koskevan oikeuden olisi oltava oikeasuhteinen, se ei saisi johtaa samantasoisiin oikeuksiin kuin ne, jotka unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajilla on sisämarkkinasääntöjen nojalla, ja se olisi poistettava asteittain. |
| --- | --- |

(8)

Oikeus suorittaa kuljetuksia jäsenvaltion alueella ja jäsenvaltioiden välillä on sisämarkkinoiden keskeinen saavutus, eikä se saisi olla Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien käytettävissä sen jälkeen, kun siirtymäaika on päättynyt, ellei erityissäännöksillä toisin säädetä. Välittömästi siirtymäkauden jälkeen ja unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan tulevan sopimuksen puuttuessa liikennevirtojen häiriöt ja niistä johtuvat yleiseen järjestykseen kohdistuvat uhat ovat kuitenkin todennäköisiä erityisesti rajanylityspaikoilla, joita on vähän ja joissa ajoneuvojen ja niiden lastin lisätarkastukset on määrä suorittaa. Ruuhkautuminen Yhdistyneen kuningaskunnan vastaisilla rajanylityspaikoilla lisääntyi jo ennen siirtymäkauden päättymistä. Myös covid-19-pandemiaan liittyvällä kriisillä oli kielteisiä vaikutuksia tieliikenteeseen, koska tyhjien kuormien määrä kasvoi ja tämä suuntaus saattaa kärjistyä, jos Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajat eivät voi joustavasti toteuttaa, edes hyvin rajoitetussa määrin, kuljetuksia unionin alueella tiukasti rajatun ajanjakson ajan. Tällaiset häiriöt voivat johtaa tilanteisiin, joilla on kielteinen vaikutus kriittisiin toimitusketjuihin, joita pidetään välttämättöminä meneillään olevan covid-19-pandemian hallitsemiseksi. Tällaisten häiriöiden laajuuden vähentämiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien olisi sallittava tilapäisesti suorittaa rajallinen määrä lisäkuljetuksia unionin alueella Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin välisen liikenteen yhteydessä. Niiden ajoneuvojen ei tällöin tarvitsisi palata välittömästi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, ja ne olisivat epätodennäköisemmin tyhjiä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan palatessaan, mikä vähentäisi ajoneuvojen kokonaismäärää ja siten painetta rajanylityspaikoilla. Tällaisten lisätoimien toteuttamista koskevan oikeuden olisi oltava oikeasuhteinen, se ei saisi johtaa samantasoisiin oikeuksiin kuin ne, jotka unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajilla on sisämarkkinasääntöjen nojalla, ja se olisi poistettava asteittain.

| (9) | Rajatylittävä linja-autoliikenne Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä on erityisen tärkeä raja-alueilla asuville yhteisöille, ja sillä varmistetaan yhteisöjen liikenneyhteydet muun muassa yhteisen matkustusalueen yhteydessä. Tämän vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien olisi jatkossakin sallittava ottaa matkustajia kyytiin ja jättää matkustajia kyydistä Irlannin raja-alueilla Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä kansainvälisessä linja-autolla harjoitettavassa henkilöliikenteessä. |
| --- | --- |

(9)

Rajatylittävä linja-autoliikenne Irlannin ja Pohjois-Irlannin välillä on erityisen tärkeä raja-alueilla asuville yhteisöille, ja sillä varmistetaan yhteisöjen liikenneyhteydet muun muassa yhteisen matkustusalueen yhteydessä. Tämän vuoksi Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien olisi jatkossakin sallittava ottaa matkustajia kyytiin ja jättää matkustajia kyydistä Irlannin raja-alueilla Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä kansainvälisessä linja-autolla harjoitettavassa henkilöliikenteessä.

| (10) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden väliaikaisen luonteen huomioon ottamiseksi ja ennakkotapausta luomatta niitä olisi sovellettava lyhyen ajanjakson ajan. Maanteiden tavaraliikenteen yhteydessä kyseisen lyhyen ajanjakson tarkoituksena on mahdollistaa mahdollisten järjestelyjen tekeminen CEMT-järjestelmään perusluonteisten yhteyksien varmistamiseksi, eikä sillä rajoiteta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan tulevan sopimuksen ja liikennettä koskevien tulevien unionin sääntöjen voimaantuloa. Linja-autolla harjoitettavan henkilöliikenteen yhteydessä kyseisen lyhyen ajanjakson tarkoituksena on mahdollistaa Interbus-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, voimaantulo ja sen soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan joko siten, että Yhdistynyt kuningaskunta ratifioi kyseisen pöytäkirjan tai liittyy siihen, eikä sillä rajoiteta asiaa koskevan mahdollisen tulevan sopimuksen tekemistä unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä. |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden väliaikaisen luonteen huomioon ottamiseksi ja ennakkotapausta luomatta niitä olisi sovellettava lyhyen ajanjakson ajan. Maanteiden tavaraliikenteen yhteydessä kyseisen lyhyen ajanjakson tarkoituksena on mahdollistaa mahdollisten järjestelyjen tekeminen CEMT-järjestelmään perusluonteisten yhteyksien varmistamiseksi, eikä sillä rajoiteta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen maanteiden tavaraliikennettä koskevan tulevan sopimuksen ja liikennettä koskevien tulevien unionin sääntöjen voimaantuloa. Linja-autolla harjoitettavan henkilöliikenteen yhteydessä kyseisen lyhyen ajanjakson tarkoituksena on mahdollistaa Interbus-sopimukseen liitettävän pöytäkirjan, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, voimaantulo ja sen soveltaminen Yhdistyneeseen kuningaskuntaan joko siten, että Yhdistynyt kuningaskunta ratifioi kyseisen pöytäkirjan tai liittyy siihen, eikä sillä rajoiteta asiaa koskevan mahdollisen tulevan sopimuksen tekemistä unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli säätää väliaikaisista toimenpiteistä, joilla säännellään unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä tavara- ja henkilöliikennettä, siinä tapauksessa, että siirtymäkauden päättyessä sopimusta, joka koskee niiden tulevaa suhdetta maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen alalla, ei ole, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, eli säätää väliaikaisista toimenpiteistä, joilla säännellään unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä tavara- ja henkilöliikennettä, siinä tapauksessa, että siirtymäkauden päättyessä sopimusta, joka koskee niiden tulevaa suhdetta maanteiden tavara- ja henkilöliikenteen alalla, ei ole, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (12) | Siirtymäajan päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(12)

Siirtymäajan päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (13) | Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja sitä olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona erosopimuksessa määrätty siirtymäkausi päättyy, paitsi jos Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehty tieliikennettä koskeva sopimus on tullut voimaan tai jos tapauksen mukaan sitä sovelletaan väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä. Tätä asetusta olisi sovellettava tieliikennettä koskevan kansainvälisen sopimuksen voimaantuloa edeltävään päivään asti tai kyseisen sopimuksen molempien osapuolten osalta tapahtuvan väliaikaisen soveltamisen alkamista edeltävään päivään asti. Myös säännöllisen linja-autoliikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen harjoittamista koskevan oikeuden soveltaminen olisi lopetettava sinä päivänä, jona Interbus-sopimukseen liitettävä pöytäkirja, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, tulee voimaan unionissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, lukuun ottamatta erityissäännöksiä, joita sovelletaan Irlannin raja-alueella Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä kansainvälisessä säännöllisessä liikenteessä ja säännöllisessä erityisliikenteessä. Tämän asetuksen soveltaminen olisi joka tapauksessa lopetettava 30 päivänä kesäkuuta 2021. |
| --- | --- |

(13)

Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja sitä olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona erosopimuksessa määrätty siirtymäkausi päättyy, paitsi jos Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehty tieliikennettä koskeva sopimus on tullut voimaan tai jos tapauksen mukaan sitä sovelletaan väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä. Tätä asetusta olisi sovellettava tieliikennettä koskevan kansainvälisen sopimuksen voimaantuloa edeltävään päivään asti tai kyseisen sopimuksen molempien osapuolten osalta tapahtuvan väliaikaisen soveltamisen alkamista edeltävään päivään asti. Myös säännöllisen linja-autoliikenteen ja säännöllisen erityisliikenteen harjoittamista koskevan oikeuden soveltaminen olisi lopetettava sinä päivänä, jona Interbus-sopimukseen liitettävä pöytäkirja, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, tulee voimaan unionissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, lukuun ottamatta erityissäännöksiä, joita sovelletaan Irlannin raja-alueella Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä kansainvälisessä säännöllisessä liikenteessä ja säännöllisessä erityisliikenteessä. Tämän asetuksen soveltaminen olisi joka tapauksessa lopetettava 30 päivänä kesäkuuta 2021.

| (14) | Markkinoiden tarpeiden sitä edellyttäessä komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan palauttaa unionin Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille sekä Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajille myöntämien oikeuksien ja niiden oikeuksien vastaavuus, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille, myös silloin kun Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämät oikeudet myönnetään alkuperävaltioperiaatteen perusteella tai ne eivät muuten ole tasapuolisesti kaikkien unionin liikenteenharjoittajien saatavilla, ja jotta unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille vahingolliseen epäoikeudenmukaiseen kilpailuun voidaan puuttua. |
| --- | --- |

(14)

Markkinoiden tarpeiden sitä edellyttäessä komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta voidaan palauttaa unionin Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille sekä Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajille myöntämien oikeuksien ja niiden oikeuksien vastaavuus, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille, myös silloin kun Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämät oikeudet myönnetään alkuperävaltioperiaatteen perusteella tai ne eivät muuten ole tasapuolisesti kaikkien unionin liikenteenharjoittajien saatavilla, ja jotta unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille vahingolliseen epäoikeudenmukaiseen kilpailuun voidaan puuttua.

| (15) | Kyseisten delegoitujen säädösten olisi oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia, ja niiden ehtojen olisi sen vuoksi oltava oikeassa suhteessa ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että vastaavia oikeuksia ei ole myönnetty tai että kilpailuedellytykset ovat olleet epäoikeudenmukaiset. Komission olisi keskeytettävä tämän asetuksen soveltaminen ainoastaan kaikkein vakavimmissa tapauksissa, kun Yhdistynyt kuningaskunta ei myönnä unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille tai unionin linja-autoliikenteen harjoittajille lainkaan vastaavia oikeuksia tai kun näin myönnetyt oikeudet ovat minimaalisia tai kun Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien kilpailuedellytykset poikkeavat niin paljon unionin liikenteenharjoittajien kilpailuedellytyksistä, että unionin liikenteenharjoittajien ei ole taloudellisesti kannattavaa tarjota kyseisiä palveluja. |
| --- | --- |

(15)

Kyseisten delegoitujen säädösten olisi oltava suhteellisuusperiaatteen mukaisia, ja niiden ehtojen olisi sen vuoksi oltava oikeassa suhteessa ongelmiin, jotka johtuvat siitä, että vastaavia oikeuksia ei ole myönnetty tai että kilpailuedellytykset ovat olleet epäoikeudenmukaiset. Komission olisi keskeytettävä tämän asetuksen soveltaminen ainoastaan kaikkein vakavimmissa tapauksissa, kun Yhdistynyt kuningaskunta ei myönnä unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille tai unionin linja-autoliikenteen harjoittajille lainkaan vastaavia oikeuksia tai kun näin myönnetyt oikeudet ovat minimaalisia tai kun Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien kilpailuedellytykset poikkeavat niin paljon unionin liikenteenharjoittajien kilpailuedellytyksistä, että unionin liikenteenharjoittajien ei ole taloudellisesti kannattavaa tarjota kyseisiä palveluja.

| (16) | Kun kyseisiä delegoituja säädöksiä hyväksytään, on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (8) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. Komission olisi varmistettava, etteivät tällaiset hyväksytyt delegoidut säädökset vaikuta kohtuuttomasti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan. |
| --- | --- |

(16)

Kun kyseisiä delegoituja säädöksiä hyväksytään, on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (8) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. Komission olisi varmistettava, etteivät tällaiset hyväksytyt delegoidut säädökset vaikuta kohtuuttomasti sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan.

| (17) | Sen varmistamiseksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille myöntämät oikeudet, jotka vastaavat tämän asetuksen nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajille myönnettäviä oikeuksia, ovat tasapuolisesti kaikkien unionin liikenteenharjoittajien saatavilla, asetusten (EY) N:o 1072/2009 ja (EY) N:o 1073/2009 soveltamisalaa olisi laajennettava väliaikaisesti. Kyseiset asetukset kattavat jo sen osan jäsenvaltion ja kolmannen maan välisestä matkasta, joka tapahtuu minkä tahansa jäsenvaltion alueella, jonka kautta liikennöidään. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaisissa tapauksissa asetusta (EY) N:o 1072/2009 sovelletaan myös sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa lastaus tai lastinpurku tapahtuu, ja että asetusta (EY) N:o 1073/2009 sovelletaan sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa matkustajien kyytiin ottaminen tai kyydistä jättäminen tapahtuu. Tällaisella soveltamisalan laajentamisella pyritään varmistamaan, että unionin liikenteenharjoittajat voivat suorittaa rajatylittäviä kuljetuksia Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tai sieltä pois sekä tehdä lisäpysähdyksiä matkustajia kuljettaessaan, |
| --- | --- |

(17)

Sen varmistamiseksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille myöntämät oikeudet, jotka vastaavat tämän asetuksen nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajille myönnettäviä oikeuksia, ovat tasapuolisesti kaikkien unionin liikenteenharjoittajien saatavilla, asetusten (EY) N:o 1072/2009 ja (EY) N:o 1073/2009 soveltamisalaa olisi laajennettava väliaikaisesti. Kyseiset asetukset kattavat jo sen osan jäsenvaltion ja kolmannen maan välisestä matkasta, joka tapahtuu minkä tahansa jäsenvaltion alueella, jonka kautta liikennöidään. On kuitenkin tarpeen varmistaa, että tällaisissa tapauksissa asetusta (EY) N:o 1072/2009 sovelletaan myös sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa lastaus tai lastinpurku tapahtuu, ja että asetusta (EY) N:o 1073/2009 sovelletaan sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa matkustajien kyytiin ottaminen tai kyydistä jättäminen tapahtuu. Tällaisella soveltamisalan laajentamisella pyritään varmistamaan, että unionin liikenteenharjoittajat voivat suorittaa rajatylittäviä kuljetuksia Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tai sieltä pois sekä tehdä lisäpysähdyksiä matkustajia kuljettaessaan,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä asetuksessa säädetään väliaikaisista toimenpiteistä, joita sovelletaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen maanteiden tavaraliikenteeseen sekä linja-autolla harjoitettavaan säännölliseen henkilöliikenteeseen ja säännölliseen erityisliikenteeseen erosopimuksen 126 artiklassa tarkoitetun siirtymäkauden päättymisen jälkeen.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’ajoneuvolla’






  a) | tavaraliikenteen yhteydessä yksinomaan tavaroiden kuljetukseen käytettävää moottoriajoneuvoa, joka on rekisteröity Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tai ajoneuvojen yhdistelmää, josta ainakin moottoriajoneuvo on rekisteröity Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja joka kuuluu yritykselle tai on yrityksen lykkäävin ehdoin ostama tai sen vuokraama, jälkimmäisessä tapauksessa edellyttäen, että se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/1/EY (9) säädetyt edellytykset; |
| --- | --- | --- |

1)

’ajoneuvolla’

a)

tavaraliikenteen yhteydessä yksinomaan tavaroiden kuljetukseen käytettävää moottoriajoneuvoa, joka on rekisteröity Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tai ajoneuvojen yhdistelmää, josta ainakin moottoriajoneuvo on rekisteröity Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja joka kuuluu yritykselle tai on yrityksen lykkäävin ehdoin ostama tai sen vuokraama, jälkimmäisessä tapauksessa edellyttäen, että se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2006/1/EY (9) säädetyt edellytykset;

9

| b) | henkilöliikenteen yhteydessä linja-autoa; |
| --- | --- |

b)

henkilöliikenteen yhteydessä linja-autoa;

| 2) | ’sallitulla tavaraliikenteellä’






  a) | sellaista kuormatulla ajoneuvolla suoritettavaa matkaa unionin alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle tai päinvastoin, joka voi tapahtua joko yhden tai useamman jäsenvaltion tai kolmannen maan kautta tai ilman tällaista kauttakulkua; |
| --- | --- | --- |

2)

’sallitulla tavaraliikenteellä’

a)

sellaista kuormatulla ajoneuvolla suoritettavaa matkaa unionin alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle tai päinvastoin, joka voi tapahtua joko yhden tai useamman jäsenvaltion tai kolmannen maan kautta tai ilman tällaista kauttakulkua;

| b) | tämän alakohdan a alakohdassa tarkoitetun, kuormatulla ajoneuvolla Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta unionin alueelle suoritetun matkan jälkeen seitsemän päivän kuluessa lastin purkamisesta unionin alueella enintään kahden ylimääräisen lastaus- ja lastinpurkutapahtuman suorittamista unionin alueella kahden kuukauden ajanjaksolla 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta tämän asetuksen ensimmäisestä soveltamispäivästä, ja tätä seuraavien kolmen kuukauden aikana enintään yhden tapahtuman suorittamista seitsemän päivän kuluessa lastin purkamisesta unionin alueella; |
| --- | --- |

b)

tämän alakohdan a alakohdassa tarkoitetun, kuormatulla ajoneuvolla Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta unionin alueelle suoritetun matkan jälkeen seitsemän päivän kuluessa lastin purkamisesta unionin alueella enintään kahden ylimääräisen lastaus- ja lastinpurkutapahtuman suorittamista unionin alueella kahden kuukauden ajanjaksolla 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta tämän asetuksen ensimmäisestä soveltamispäivästä, ja tätä seuraavien kolmen kuukauden aikana enintään yhden tapahtuman suorittamista seitsemän päivän kuluessa lastin purkamisesta unionin alueella;

| c) | kuormatulla ajoneuvolla suoritettavaa matkaa Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle unionin alueen kautta; |
| --- | --- |

c)

kuormatulla ajoneuvolla suoritettavaa matkaa Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle unionin alueen kautta;

| d) | a ja c alakohdassa tarkoitettujen kuljetusten yhteydessä tyhjänä tehtyä matkaa; |
| --- | --- |

d)

a ja c alakohdassa tarkoitettujen kuljetusten yhteydessä tyhjänä tehtyä matkaa;

| 3) | ’sallitulla linja-autolla harjoitettavalla henkilöliikenteellä’






  a) | sellaista linja-autolla matkustajien kuljettamiseksi suoritettavaa matkaa unionin alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle tai päinvastoin, joka voi tapahtua yhden tai useamman jäsenvaltion tai kolmannen maan kautta; |
| --- | --- | --- |

3)

’sallitulla linja-autolla harjoitettavalla henkilöliikenteellä’

a)

sellaista linja-autolla matkustajien kuljettamiseksi suoritettavaa matkaa unionin alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle tai päinvastoin, joka voi tapahtua yhden tai useamman jäsenvaltion tai kolmannen maan kautta;

| b) | linja-autolla matkustajien kuljettamiseksi suoritettavaa matkaa Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle unionin alueen kautta; |
| --- | --- |

b)

linja-autolla matkustajien kuljettamiseksi suoritettavaa matkaa Yhdistyneen kuningaskunnan alueelta Yhdistyneen kuningaskunnan alueelle unionin alueen kautta;

| c) | a ja b alakohdassa tarkoitettujen kuljetusten yhteydessä ilman matkustajia tehtyä matkaa; |
| --- | --- |

c)

a ja b alakohdassa tarkoitettujen kuljetusten yhteydessä ilman matkustajia tehtyä matkaa;

| d) | matkustajien kyytiin ottamista ja kyydistä jättämistä Irlannin raja-alueella Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä kansainvälisessä säännöllisessä liikenteessä ja säännöllisessä erityisliikenteessä; |
| --- | --- |

d)

matkustajien kyytiin ottamista ja kyydistä jättämistä Irlannin raja-alueella Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisessä kansainvälisessä säännöllisessä liikenteessä ja säännöllisessä erityisliikenteessä;

| 4) | ’Irlannin raja-alueella’ Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen maarajan viereisiä Irlannin rajamaakuntia; |
| --- | --- |

4)

’Irlannin raja-alueella’ Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen maarajan viereisiä Irlannin rajamaakuntia;

| 5) | ’unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalla’ yritystä, joka harjoittaa maanteiden tavaraliikennettä ja jolla on asetuksen (EY) N:o 1072/2009 4 artiklan mukainen voimassa oleva yhteisön liikennelupa; |
| --- | --- |

5)

’unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalla’ yritystä, joka harjoittaa maanteiden tavaraliikennettä ja jolla on asetuksen (EY) N:o 1072/2009 4 artiklan mukainen voimassa oleva yhteisön liikennelupa;

| 6) | ’Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalla’ Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunutta yritystä, jolla on lupa kuljettaa tavaroita maanteitse ja jolla on voimassa oleva liikennelupa, joka on myönnetty kansainvälistä sallittua tavaraliikennettä varten; |
| --- | --- |

6)

’Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalla’ Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunutta yritystä, jolla on lupa kuljettaa tavaroita maanteitse ja jolla on voimassa oleva liikennelupa, joka on myönnetty kansainvälistä sallittua tavaraliikennettä varten;

| 7) | ’Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneluvalla’ silloin, kun se myönnetään Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalle, lupaa, jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt kansainvälistä sallittua tavaraliikennettä varten, ja silloin, kun liikennelupa myönnetään Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajalle, lupaa, jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt kansainvälistä sallittua linja-autolla harjoitettavaa henkilöliikennettä varten; |
| --- | --- |

7)

’Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneluvalla’ silloin, kun se myönnetään Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajalle, lupaa, jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt kansainvälistä sallittua tavaraliikennettä varten, ja silloin, kun liikennelupa myönnetään Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajalle, lupaa, jonka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt kansainvälistä sallittua linja-autolla harjoitettavaa henkilöliikennettä varten;

| 8) | ’linja-autolla’ Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröityä ajoneuvoa, joka on rakennettu ja varustettu sellaiseksi, että se sopii ja on tarkoitettu kuljettaja mukaan luettuna yli yhdeksän matkustajan kuljettamiseen; |
| --- | --- |

8)

’linja-autolla’ Yhdistyneessä kuningaskunnassa rekisteröityä ajoneuvoa, joka on rakennettu ja varustettu sellaiseksi, että se sopii ja on tarkoitettu kuljettaja mukaan luettuna yli yhdeksän matkustajan kuljettamiseen;

| 9) | ’säännöllisellä liikenteellä’ liikennettä, jolla huolehditaan henkilöliikenteestä määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä ja jolla matkustajia otetaan kyytiin ja jätetään kyydistä ennalta vahvistetuissa pysähdyspaikoissa; |
| --- | --- |

9)

’säännöllisellä liikenteellä’ liikennettä, jolla huolehditaan henkilöliikenteestä määrätyin väliajoin määrätyllä reitillä ja jolla matkustajia otetaan kyytiin ja jätetään kyydistä ennalta vahvistetuissa pysähdyspaikoissa;

| 10) | ’säännöllisellä erityisliikenteellä’ sen järjestäjästä riippumatta sellaista säännöllistä liikennettä, jolla huolehditaan vain tiettyjen matkustajaryhmien kuljetuksesta ilman muita matkustajia; |
| --- | --- |

10)

’säännöllisellä erityisliikenteellä’ sen järjestäjästä riippumatta sellaista säännöllistä liikennettä, jolla huolehditaan vain tiettyjen matkustajaryhmien kuljetuksesta ilman muita matkustajia;

| 11) | ’unionin linja-autoliikenteen harjoittajalla’ yritystä, joka harjoittaa henkilöliikennettä linja-autolla ja jolla on asetuksen (EY) N:o 1073/2009 4 artiklan mukainen voimassa oleva yhteisön liikennelupa; |
| --- | --- |

11)

’unionin linja-autoliikenteen harjoittajalla’ yritystä, joka harjoittaa henkilöliikennettä linja-autolla ja jolla on asetuksen (EY) N:o 1073/2009 4 artiklan mukainen voimassa oleva yhteisön liikennelupa;

| 12) | ’Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajalla’ Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunutta yritystä, jolla on lupa harjoittaa henkilöliikennettä linja-autolla ja jolla on voimassa oleva liikennelupa, joka on myönnetty kansainvälistä sallittua linja-autolla harjoitettavaa henkilöliikennettä varten; |
| --- | --- |

12)

’Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajalla’ Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautunutta yritystä, jolla on lupa harjoittaa henkilöliikennettä linja-autolla ja jolla on voimassa oleva liikennelupa, joka on myönnetty kansainvälistä sallittua linja-autolla harjoitettavaa henkilöliikennettä varten;

| 13) | ’liikenteenharjoittajalla’ joko maanteiden tavaraliikenteen harjoittajaa tai linja-autoliikenteen harjoittajaa; |
| --- | --- |

13)

’liikenteenharjoittajalla’ joko maanteiden tavaraliikenteen harjoittajaa tai linja-autoliikenteen harjoittajaa;

| 14) | ’kilpailulainsäädännöllä’ mitä tahansa lainsäädäntöä, joka koskee seuraavaa toimintaa, kun se voi vaikuttaa maanteiden tai linja-autoliikenteeseen:






  a) | toiminta, joka koostuu seuraavista:






  i) | maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai linja-autoliikenteen harjoittajien väliset keskinäiset sopimukset, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai linja-autoliikenteen harjoittajien järjestöjen päätökset sekä yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

’kilpailulainsäädännöllä’ mitä tahansa lainsäädäntöä, joka koskee seuraavaa toimintaa, kun se voi vaikuttaa maanteiden tai linja-autoliikenteeseen:

a)

toiminta, joka koostuu seuraavista:

i)

maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai linja-autoliikenteen harjoittajien väliset keskinäiset sopimukset, maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai linja-autoliikenteen harjoittajien järjestöjen päätökset sekä yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen;

| ii) | yhden tai useamman maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan tai linja-autoliikenteen harjoittajan harjoittama määräävän aseman väärinkäyttö; |
| --- | --- |

ii)

yhden tai useamman maanteiden tavaraliikenteen harjoittajan tai linja-autoliikenteen harjoittajan harjoittama määräävän aseman väärinkäyttö;

| iii) | Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamat tai voimassa pitämät toimenpiteet sellaisten julkisten ja muiden yritysten osalta, joille Yhdistynyt kuningaskunta myöntää erityis- tai yksinoikeuksia ja jotka ovat i tai ii alakohdan vastaisia; |
| --- | --- |

iii)

Yhdistyneen kuningaskunnan toteuttamat tai voimassa pitämät toimenpiteet sellaisten julkisten ja muiden yritysten osalta, joille Yhdistynyt kuningaskunta myöntää erityis- tai yksinoikeuksia ja jotka ovat i tai ii alakohdan vastaisia;

| b) | maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai linja-autoliikenteen harjoittajien keskinäiset keskittymät, jotka olennaisesti estävät tehokasta kilpailua erityisesti määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen seurauksena; |
| --- | --- |

b)

maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai linja-autoliikenteen harjoittajien keskinäiset keskittymät, jotka olennaisesti estävät tehokasta kilpailua erityisesti määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen seurauksena;

| 15) | ’tuella’ mitä tahansa sellaista taloudellista korvausta, jonka hallitus tai mikä tahansa muu julkinen elin myöntää liikenteenharjoittajalle millä tahansa tasolla ja josta koituu etua, mukaan lukien seuraavat:






  a) | varojen suora siirto, kuten avustukset, lainat tai pääomasijoitukset, mahdollinen varojen suora siirto ja velkojen siirto, kuten lainatakaukset, pääomanlisäykset, omavastuullisuus, konkurssisuoja tai vakuutus; |
| --- | --- | --- |

15)

’tuella’ mitä tahansa sellaista taloudellista korvausta, jonka hallitus tai mikä tahansa muu julkinen elin myöntää liikenteenharjoittajalle millä tahansa tasolla ja josta koituu etua, mukaan lukien seuraavat:

a)

varojen suora siirto, kuten avustukset, lainat tai pääomasijoitukset, mahdollinen varojen suora siirto ja velkojen siirto, kuten lainatakaukset, pääomanlisäykset, omavastuullisuus, konkurssisuoja tai vakuutus;

| b) | luopuminen saamisista, jotka olisi muuten maksettava, tai tällaisten saamisten kantamatta jättäminen; |
| --- | --- |

b)

luopuminen saamisista, jotka olisi muuten maksettava, tai tällaisten saamisten kantamatta jättäminen;

| c) | muiden tavaroiden tai palvelujen kuin yleisen infrastruktuurin tarjoaminen tai tavaroiden tai palvelujen hankinta; |
| --- | --- |

c)

muiden tavaroiden tai palvelujen kuin yleisen infrastruktuurin tarjoaminen tai tavaroiden tai palvelujen hankinta;

| d) | maksut rahoitusmekanismiin tai yksityisen elimen valtuuttaminen tai määrääminen suorittamaan yksi tai useampi a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista tavanomaisesti hallitukselle tai muulle julkiselle elimelle kuuluvista tehtävistä, jotka eivät tosiasiassa eroa hallitusten tavanomaisesti noudattamista käytännöistä. |
| --- | --- |

d)

maksut rahoitusmekanismiin tai yksityisen elimen valtuuttaminen tai määrääminen suorittamaan yksi tai useampi a, b ja c alakohdassa tarkoitetuista tavanomaisesti hallitukselle tai muulle julkiselle elimelle kuuluvista tehtävistä, jotka eivät tosiasiassa eroa hallitusten tavanomaisesti noudattamista käytännöistä.

Valtion tai muun julkisen elimen antaman taloudellisen tuen ei katsota antavan etua, jos yksityinen markkinatoimija, jonka toiminta perustuu yksinomaan tuottavuusnäkymiin, olisi ollessaan samassa tilanteessa kuin asianomainen julkinen elin suorittanut saman rahoitusosuuden;

| 16) | ’riippumattomalla kilpailuviranomaisella’ kilpailulainsäädännön soveltamisesta ja täytäntöönpanosta sekä tukien valvonnasta vastaavaa viranomaista, joka täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | viranomainen on toiminnallisesti riippumaton ja sillä on asianmukaiset resurssit tehtäviensä suorittamiseen; |
| --- | --- | --- |

16)

’riippumattomalla kilpailuviranomaisella’ kilpailulainsäädännön soveltamisesta ja täytäntöönpanosta sekä tukien valvonnasta vastaavaa viranomaista, joka täyttää seuraavat edellytykset:

a)

viranomainen on toiminnallisesti riippumaton ja sillä on asianmukaiset resurssit tehtäviensä suorittamiseen;

| b) | viranomaisella on tehtäviään suorittaessaan ja toimivaltaansa käyttäessään tarvittavat takeet siitä, että se on riippumaton poliittisesta tai muusta ulkoisesta vaikutuksesta, ja se toimii puolueettomasti; |
| --- | --- |

b)

viranomaisella on tehtäviään suorittaessaan ja toimivaltaansa käyttäessään tarvittavat takeet siitä, että se on riippumaton poliittisesta tai muusta ulkoisesta vaikutuksesta, ja se toimii puolueettomasti;

| c) | viranomaisen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi; |
| --- | --- |

c)

viranomaisen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi;

| 17) | ’syrjinnällä’ kaikenlaista erottelua ilman objektiivisia perusteita siltä osin kuin kyse on maanteiden tavaraliikennepalvelujen tai linja-autoliikenteen käyttöön liittyvistä tavaroiden luovutuksista tai palvelujen suorituksista, julkiset palvelut mukaan luettuina, tai näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvästä kohtelusta julkisviranomaisessa; |
| --- | --- |

17)

’syrjinnällä’ kaikenlaista erottelua ilman objektiivisia perusteita siltä osin kuin kyse on maanteiden tavaraliikennepalvelujen tai linja-autoliikenteen käyttöön liittyvistä tavaroiden luovutuksista tai palvelujen suorituksista, julkiset palvelut mukaan luettuina, tai näiden palvelujen tarjoamiseen liittyvästä kohtelusta julkisviranomaisessa;

| 18) | ’unionin alueella’ jäsenvaltioiden aluetta, johon sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta niissä määrätyin edellytyksin. |
| --- | --- |

18)

’unionin alueella’ jäsenvaltioiden aluetta, johon sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta niissä määrätyin edellytyksin.

3 artikla

Oikeus harjoittaa sallittua tavaraliikennettä

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajat voivat tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin harjoittaa sallittua tavaraliikennettä.

2.   Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneet luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt voivat harjoittaa seuraavanlaista sallittua tavaraliikennettä ilman Yhdistyneen kuningaskunnan liikennelupaa:

| a) | osana yleispalvelua harjoitettava postinkuljetus; |
| --- | --- |

a)

osana yleispalvelua harjoitettava postinkuljetus;

| b) | vahingoittuneiden tai rikkoutuneiden ajoneuvojen kuljetus; |
| --- | --- |

b)

vahingoittuneiden tai rikkoutuneiden ajoneuvojen kuljetus;

| c) | tavarankuljetus moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia; |
| --- | --- |

c)

tavarankuljetus moottoriajoneuvoilla, joiden sallittu kokonaismassa, perävaunut mukaan lukien, on enintään 3,5 tonnia;

| d) | lääkkeiden, lääkinnällisten välineiden ja laitteiden sekä muiden kiireiseen lääkinnälliseen apuun tarvittavien välineiden kuljetus, erityisesti luonnonmullistusten yhteydessä; |
| --- | --- |

d)

lääkkeiden, lääkinnällisten välineiden ja laitteiden sekä muiden kiireiseen lääkinnälliseen apuun tarvittavien välineiden kuljetus, erityisesti luonnonmullistusten yhteydessä;

| e) | tavarankuljetus edellyttäen, että






  i) | kuljetettavat tavarat kuuluvat yritykselle tai yritys on myynyt, ostanut, antanut tai ottanut vuokralle, valmistanut, louhinut tai erottanut, jalostanut tai korjannut ne; |
| --- | --- | --- |

e)

tavarankuljetus edellyttäen, että

i)

kuljetettavat tavarat kuuluvat yritykselle tai yritys on myynyt, ostanut, antanut tai ottanut vuokralle, valmistanut, louhinut tai erottanut, jalostanut tai korjannut ne;

| ii) | kuljetuksen tarkoituksena on tavaroiden kuljettaminen yritykseen tai yrityksestä taikka niiden siirtäminen joko yrityksen sisällä tai yrityksen omia tarpeita varten sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

ii)

kuljetuksen tarkoituksena on tavaroiden kuljettaminen yritykseen tai yrityksestä taikka niiden siirtäminen joko yrityksen sisällä tai yrityksen omia tarpeita varten sen ulkopuolella;

| iii) | kuljetuksessa käytettävien moottoriajoneuvojen kuljettajina toimii yrityksen henkilöstö tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö; |
| --- | --- |

iii)

kuljetuksessa käytettävien moottoriajoneuvojen kuljettajina toimii yrityksen henkilöstö tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö;

| iv) | kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot kuuluvat yritykselle tai ovat yrityksen lykkäävin ehdoin ostamia tai sen vuokraamia, jälkimmäisessä tapauksessa edellyttäen, että ne täyttävät direktiivissä 2006/1/EY säädetyt edellytykset; ja |
| --- | --- |

iv)

kuljetuksessa käytettävät ajoneuvot kuuluvat yritykselle tai ovat yrityksen lykkäävin ehdoin ostamia tai sen vuokraamia, jälkimmäisessä tapauksessa edellyttäen, että ne täyttävät direktiivissä 2006/1/EY säädetyt edellytykset; ja

| v) | tällainen kuljetus on ainoastaan toissijainen yrityksen kokonaistoimintaan nähden. |
| --- | --- |

v)

tällainen kuljetus on ainoastaan toissijainen yrityksen kokonaistoimintaan nähden.

4 artikla

Oikeus harjoittaa säännöllistä linja-autoliikennettä ja säännöllistä erityisliikennettä

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajat voivat tässä asetuksessa vahvistetuin ehdoin harjoittaa sallittua henkilöliikennettä linja-autolla säännöllisenä liikenteenä ja säännöllisenä erityisliikenteenä.

2.   Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajilla on oltava ennen tämän asetuksen soveltamispäivää asetuksen (EY) N:o 1073/2009 6–11 artiklan mukaisesti myönnetty lupa harjoittaa säännöllistä linja-autoliikennettä ja säännöllistä erityisliikennettä toisen lukuun.

3.   Tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti voimassa pysyviä lupia voi edelleen käyttää tämän artiklan 1 kohdassa määritettyihin tarkoituksiin, jos ne on uusittu samoin ehdoin tai jos niitä on muutettu vain pysähdyspaikkojen, maksujen tai aikataulun osalta ja asetuksen (EY) N:o 1073/2009 6–11 artiklan sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, siten että niiden voimassaoloaika päättyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021.

4.   Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneet luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt voivat harjoittaa sallittua henkilöliikennettä linja-autolla muussa kuin kaupallisessa tarkoituksessa ja voittoa tavoittelematta ilman lupaa, jos

| a) | liikenne on vain kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tavanomaisen toiminnan lisäksi tulevaa toimintaa; ja |
| --- | --- |

a)

liikenne on vain kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tavanomaisen toiminnan lisäksi tulevaa toimintaa; ja

| b) | liikenteeseen käytetyt ajoneuvot ovat kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutta tai tämä on hankkinut ne lykkäävin ehdoin tai ne on hankittu pitkäaikaisella leasingsopimuksella ja kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön henkilöstön jäsen, luonnollinen henkilö itse tai yrityksen palvelukseen ottama tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö kuljettaa niitä. |
| --- | --- |

b)

liikenteeseen käytetyt ajoneuvot ovat kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön omaisuutta tai tämä on hankkinut ne lykkäävin ehdoin tai ne on hankittu pitkäaikaisella leasingsopimuksella ja kyseisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön henkilöstön jäsen, luonnollinen henkilö itse tai yrityksen palvelukseen ottama tai sen käyttöön sopimuksen perusteella asetettu henkilöstö kuljettaa niitä.

Kyseinen liikenne vapautetaan unionin lupavaatimuksista, edellyttäen että toimintaa harjoittavalla henkilöllä on ennen tämän asetuksen 12 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tämän asetuksen ensimmäistä soveltamispäivää asetuksen (EY) N:o 1073/2009 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnetty lupa.

5.   Ajoneuvon vaihtaminen tai kuljetuksen keskeytyminen sen vuoksi, että osa matkasta voidaan tehdä toisella liikennevälineellä, ei vaikuta tämän asetuksen soveltamiseen.

5 artikla

Kahdenväliset sopimukset tai järjestelyt

Jäsenvaltiot eivät saa neuvotella tai tehdä kahdenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa.

Ne eivät saa myöntää Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajille muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä oikeuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta voimassa olevien monenvälisten sopimusten soveltamista.

6 artikla

Sosiaaliset ja tekniset säännöt

Tämän asetuksen mukaisessa sallitussa tavaraliikenteessä tai linja-autolla harjoitettavassa henkilöliikenteessä on noudatettava seuraavia sääntöjä:

| a) | liikkuvassa työssä olevien työntekijöiden ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kuljettajien osalta jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY (10) mukaisesti vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

a)

liikkuvassa työssä olevien työntekijöiden ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kuljettajien osalta jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/15/EY (10) mukaisesti vahvistamat vaatimukset;

10

| b) | tietyn tieliikenteeseen sovellettavan sosiaalilainsäädännön osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 561/2006 (11) säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

b)

tietyn tieliikenteeseen sovellettavan sosiaalilainsäädännön osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 561/2006 (11) säädetyt vaatimukset;

11

| c) | tieliikenteen ajopiirtureiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 165/2014 (12) säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

c)

tieliikenteen ajopiirtureiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 165/2014 (12) säädetyt vaatimukset;

12

| d) | kuljettajien perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen osalta jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/59/EY (13) mukaisesti vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

d)

kuljettajien perustason ammattipätevyyden ja jatkokoulutuksen osalta jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/59/EY (13) mukaisesti vahvistamat vaatimukset;

13

| e) | tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen suurimpien sallittujen mittojen ja painojen osalta jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 96/53/EY (14) mukaisesti vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

e)

tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen suurimpien sallittujen mittojen ja painojen osalta jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 96/53/EY (14) mukaisesti vahvistamat vaatimukset;

14

| f) | tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisen ja käytön osalta jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 92/6/ETY (15) mukaisesti vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

f)

tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisen ja käytön osalta jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 92/6/ETY (15) mukaisesti vahvistamat vaatimukset;

15

| g) | ajoneuvojen turvavöiden ja lasten turvalaitteiden pakollisen käytön osalta ajoneuvoissa jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 91/671/ETY (16) mukaisesti vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

g)

ajoneuvojen turvavöiden ja lasten turvalaitteiden pakollisen käytön osalta ajoneuvoissa jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 91/671/ETY (16) mukaisesti vahvistamat vaatimukset;

16

| h) | työntekijöiden lähettämisen osalta jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (17) mukaisesti vahvistamat vaatimukset; |
| --- | --- |

h)

työntekijöiden lähettämisen osalta jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (17) mukaisesti vahvistamat vaatimukset;

17

| i) | matkustajien oikeuksien osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 181/2011 (18) säädetyt vaatimukset; |
| --- | --- |

i)

matkustajien oikeuksien osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 181/2011 (18) säädetyt vaatimukset;

18

7 artikla

Oikeuksien vastaavuus

1.   Komissio seuraa Yhdistyneen kuningaskunnan unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille ja unionin linja-autoliikenteen harjoittajille myöntämiä oikeuksia ja niiden käyttöehtoja.

2.   Jos komissio katsoo, että oikeudet, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille tai unionin linja-autoliikenteen harjoittajille, eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti vastaa tämän asetuksen mukaisia Yhdistyneen kuningaskunnan liikenteenharjoittajille myönnettyjä oikeuksia, tai että nämä oikeudet eivät ole tasapuolisesti kaikkien unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai unionin linja-autoliikenteen harjoittajien saatavilla, komissio antaa viipymättä vastaavuuden palauttamiseksi delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti

| a) | 3 artiklan tai 4 artiklan 1–4 kohdan soveltamisen keskeyttämiseksi, jos unionin liikenteenharjoittajille ei myönnetä vastaavia oikeuksia tai jos myönnetyt oikeudet ovat minimaaliset; |
| --- | --- |

a)

3 artiklan tai 4 artiklan 1–4 kohdan soveltamisen keskeyttämiseksi, jos unionin liikenteenharjoittajille ei myönnetä vastaavia oikeuksia tai jos myönnetyt oikeudet ovat minimaaliset;

| b) | rajojen vahvistamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien käytössä olevalle kapasiteetille tai matkojen määrälle tai molemmille; tai |
| --- | --- |

b)

rajojen vahvistamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien käytössä olevalle kapasiteetille tai matkojen määrälle tai molemmille; tai

| c) | ajoneuvotyyppeihin tai liikennöintiehtoihin liittyvien toiminnallisten rajoitusten hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

c)

ajoneuvotyyppeihin tai liikennöintiehtoihin liittyvien toiminnallisten rajoitusten hyväksymiseksi.

8 artikla

Tasapuolinen kilpailu

1.   Komissio seuraa edellytyksiä, joilla unionin liikenteenharjoittajat kilpailevat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien maanteiden tavaraliikennepalvelujen sekä linja-autoliikenteen tarjoamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan liikenteenharjoittajien kanssa.

2.   Jos komissio tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen tilanteiden seurauksena toteaa, että tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset ovat huomattavasti epäedullisemmat kuin Yhdistyneen kuningaskunnan liikenteenharjoittajiin sovellettavat edellytykset, se antaa viipymättä tilanteen korjaamiseksi delegoituja säädöksiä 11 artiklan mukaisesti

| a) | 3 artiklan tai 4 artiklan 1–4 kohdan soveltamisen keskeyttämiseksi, jos Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien kilpailuedellytykset poikkeavat niin paljon unionin liikenteenharjoittajien kilpailuedellytyksistä, että jälkimmäisten ei ole taloudellisesti kannattavaa tarjota palveluja; |
| --- | --- |

a)

3 artiklan tai 4 artiklan 1–4 kohdan soveltamisen keskeyttämiseksi, jos Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien kilpailuedellytykset poikkeavat niin paljon unionin liikenteenharjoittajien kilpailuedellytyksistä, että jälkimmäisten ei ole taloudellisesti kannattavaa tarjota palveluja;

| b) | rajojen vahvistamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien käytössä olevalle kapasiteetille tai matkojen määrälle tai molemmille; tai |
| --- | --- |

b)

rajojen vahvistamiseksi Yhdistyneen kuningaskunnan maanteiden tavaraliikenteen harjoittajien tai Yhdistyneen kuningaskunnan linja-autoliikenteen harjoittajien käytössä olevalle kapasiteetille tai matkojen määrälle tai molemmille; tai

| c) | ajoneuvotyyppeihin tai liikennöintiehtoihin liittyvien toiminnallisten rajoitusten hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

c)

ajoneuvotyyppeihin tai liikennöintiehtoihin liittyvien toiminnallisten rajoitusten hyväksymiseksi.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä annetaan mainitussa kohdassa määritetyin ehdoin seuraavien tilanteiden korjaamiseksi:

| a) | Yhdistynyt kuningaskunta myöntää tukia; |
| --- | --- |

a)

Yhdistynyt kuningaskunta myöntää tukia;

| b) | Yhdistynyt kuningaskunta ei ole säätänyt kilpailulainsäädäntöä tai ei sovella sitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

b)

Yhdistynyt kuningaskunta ei ole säätänyt kilpailulainsäädäntöä tai ei sovella sitä tehokkaasti;

| c) | Yhdistynyt kuningaskunta ei perusta tai ylläpidä riippumatonta kilpailuviranomaista; |
| --- | --- |

c)

Yhdistynyt kuningaskunta ei perusta tai ylläpidä riippumatonta kilpailuviranomaista;

| d) | standardit, joita Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa työntekijöiden suojelussa, turvallisuudessa, turvatoimissa tai ympäristöasioissa, ovat löyhempiä kuin unionin lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset, tai jos asiaa koskevia unionin oikeuden säännöksiä ei ole, löyhempiä kuin kaikkien jäsenvaltioiden soveltamat vaatimukset tai, kaikissa tapauksissa, löyhempiä kuin asiaa koskevat kansainväliset standardit; |
| --- | --- |

d)

standardit, joita Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa työntekijöiden suojelussa, turvallisuudessa, turvatoimissa tai ympäristöasioissa, ovat löyhempiä kuin unionin lainsäädännössä vahvistetut vaatimukset, tai jos asiaa koskevia unionin oikeuden säännöksiä ei ole, löyhempiä kuin kaikkien jäsenvaltioiden soveltamat vaatimukset tai, kaikissa tapauksissa, löyhempiä kuin asiaa koskevat kansainväliset standardit;

| e) | standardit, joita Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneluvan myöntämisessä maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille tai linja-autoliikenteen harjoittajille, ovat löyhempiä kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 (19) vahvistetut vaatimukset; |
| --- | --- |

e)

standardit, joita Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa Yhdistyneen kuningaskunnan liikenneluvan myöntämisessä maanteiden tavaraliikenteen harjoittajille tai linja-autoliikenteen harjoittajille, ovat löyhempiä kuin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1071/2009 (19) vahvistetut vaatimukset;

| f) | standardit, joita Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa ammattikuljettajien ammattipätevyyden ja koulutuksen osalta, ovat löyhempiä kuin direktiivissä 2003/59/EY vahvistetut vaatimukset; |
| --- | --- |

f)

standardit, joita Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa ammattikuljettajien ammattipätevyyden ja koulutuksen osalta, ovat löyhempiä kuin direktiivissä 2003/59/EY vahvistetut vaatimukset;

| g) | Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tiemaksu- ja verotussääntöjä, jotka poikkeavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/62/EY (20) vahvistetuista säännöistä; ja |
| --- | --- |

g)

Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tiemaksu- ja verotussääntöjä, jotka poikkeavat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/62/EY (20) vahvistetuista säännöistä; ja

| h) | unionin liikenteenharjoittajiin kohdistuu syrjintää. |
| --- | --- |

h)

unionin liikenteenharjoittajiin kohdistuu syrjintää.

4.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi komissio voi pyytää lisätietoja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisilta viranomaisilta tai Yhdistyneen kuningaskunnan liikenteenharjoittajilta. Jos ne eivät toimita pyydettyjä tietoja komission asettamassa kohtuullisessa määräajassa tai jos niiden toimittamat tiedot ovat puutteellisia, komissio voi menetellä 2 kohdan mukaisesti.

9 artikla

Asetusten (EY) N:o 1072/2009 ja (EY) N:o 1073/2009 soveltamisalan laajentaminen

1.   Kun on kyse unionin alueen ja Yhdistyneen kuningaskunnan alueen välisestä tavaraliikenteestä, jota unionin maanteiden tavaraliikenteen harjoittaja harjoittaa Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämien, tällä asetuksella myönnettyjä oikeuksia tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla vastaavien oikeuksien nojalla, asetusta (EY) N:o 1072/2009 sovelletaan sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa lastaus tai lastinpurku tapahtuu.

2.   Kun on kyse unionin alueen ja Yhdistyneen kuningaskunnan alueen välisestä henkilöliikenteestä, jota unionin linja-autoliikenteen harjoittaja suorittaa Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämien, tällä asetuksella myönnettyjä oikeuksia tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla vastaavien oikeuksien nojalla, asetusta (EY) N:o 1073/2009 sovelletaan sen jäsenvaltion alueella tapahtuvaan matkan osaan, jossa matkustajien kyytiin ottaminen tai kyydistä jättäminen tapahtuu.

10 artikla

Neuvottelut ja yhteistyö

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarpeen mukaan neuvoteltava ja tehtävä yhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on pyynnöstä toimitettava komissiolle ilman aiheetonta viivytystä tämän artiklan 1 kohdan nojalla saadut tiedot tai muut tiedot, joilla on merkitystä 7 ja 8 artiklan täytäntöönpanon kannalta.

11 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1.   Siirretään komissiolle 30 päivään kesäkuuta 2021 saakka 7 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Ennen kuin komissio antaa 7 artiklan 2 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan mukaisen delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

3.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

12 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Tätä asetusta sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan mukaisesti.

Sitä ei kuitenkaan sovelleta, jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehty tieliikennettä koskeva kansainvälinen sopimus on tullut voimaan tai jos tapauksen mukaan sitä sovelletaan väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä.

3.   Tätä asetusta sovelletaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä tehdyn tieliikennettä koskevan kansainvälisen sopimuksen voimaantuloa edeltävään päivään asti tai tapauksen mukaan kyseisen sopimuksen väliaikaisen soveltamisen alkamista edeltävään päivään asti.

Linja-autolla harjoitettavaan henkilöliikenteeseen sovellettavien tämän asetuksen säännösten soveltaminen lopetetaan sinä päivänä, jona Interbus-sopimukseen liitettävä pöytäkirja, joka koskee linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä, tulee voimaan unionissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, lukuun ottamatta 2 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitettua linja-autolla harjoitettavaa henkilöliikennettä.

4.   Tämän asetuksen soveltaminen loppuu joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

1

(2)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2020/135, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/266, annettu 25 päivänä helmikuuta 2020, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uuden kumppanuussopimuksen tekemiseksi (EUVL L 58, 27.2.2020, s. 53).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 88).

6

(7)  
  EYVL L 321, 26.11.2002, s. 13.

7

(8)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/1/EY, annettu 18 päivänä tammikuuta 2006, ilman kuljettajaa vuokrattujen ajoneuvojen käyttämisestä maanteiden tavaraliikenteessä (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 82).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/15/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2002, maantieliikenteen liikkuvissa tehtävissä toimivien henkilöiden työajan järjestämisestä (EYVL L 80, 23.3.2002, s. 35).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 561/2006, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2006, tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 3821/85 ja (EY) N:o 2135/98 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 kumoamisesta (EUVL L 102, 11.4.2006, s. 1).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 165/2014, annettu 4 päivänä helmikuuta 2014, tieliikenteessä käytettävistä ajopiirtureista, tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 kumoamisesta sekä tieliikenteen sosiaalilainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta (EUVL L 60, 28.2.2014, s. 1).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/59/EY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2003, maanteiden tavara- ja henkilöliikenteeseen tarkoitettujen tiettyjen ajoneuvojen kuljettajien perustason ammattipätevyydestä ja jatkokoulutuksesta, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 ja neuvoston direktiivin 91/439/ETY muuttamisesta sekä neuvoston direktiivin 76/914/ETY kumoamisesta (EUVL L 226, 10.9.2003, s. 4).

13

(14)  Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17.9.1996, s. 59).

14

(15)  Neuvoston direktiivi 92/6/ETY, annettu 10 päivänä helmikuuta 1992, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoittimien asentamisesta ja käytöstä yhteisössä (EYVL L 57, 2.3.1992, s. 27).

15

(16)  Neuvoston direktiivi 91/671/ETY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, ajoneuvojen turvavöiden ja lasten turvalaitteiden pakollisesta käytöstä ajoneuvoissa (EYVL L 373, 31.12.1991, s. 26).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 96/71/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1996, palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon (EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 181/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, matkustajien oikeuksista linja-autoliikenteessä sekä asetuksen (EY) N:o 2006/2004 muuttamisesta (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 1).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1071/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maantieliikenteen harjoittajan ammatin harjoittamisen edellytyksiä koskevista yhteisistä säännöistä ja neuvoston direktiivin 96/26/EY kumoamisesta (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 51).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/62/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä (EYVL L 187, 20.7.1999, s. 42).

20

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/86 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/86

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2225,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

perusluonteiset lentoyhteydet Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättymisen jälkeen varmistavista yhteisistä säännöistä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi, jäljempänä ’siirtymäkausi’, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Neuvosto hyväksyi 25 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU, Euratom) 2020/266 (4), jolla annettiin lupa aloittaa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uuden kumppanuussopimuksen tekemiseksi. Kuten neuvotteluohjeissa todetaan, lupa kattaa muun muassa seikat, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan käsitellä kattavasti ilmailusuhteita Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siirtymäkauden päättymisen jälkeen. On kuitenkin epävarmaa, onko unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus niiden tulevasta suhteesta tällä alalla tullut voimaan mainitun ajanjakson loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi, jäljempänä ’siirtymäkausi’, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Neuvosto hyväksyi 25 päivänä helmikuuta 2020 päätöksen (EU, Euratom) 2020/266 (4), jolla annettiin lupa aloittaa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uuden kumppanuussopimuksen tekemiseksi. Kuten neuvotteluohjeissa todetaan, lupa kattaa muun muassa seikat, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan käsitellä kattavasti ilmailusuhteita Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa siirtymäkauden päättymisen jälkeen. On kuitenkin epävarmaa, onko unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus niiden tulevasta suhteesta tällä alalla tullut voimaan mainitun ajanjakson loppuun mennessä.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (5) säädetään edellytyksistä, joilla unionin liikennöintilupa myönnetään lentoliikenteen harjoittajille, sekä vapaudesta harjoittaa EU:n sisäistä lentoliikennettä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1008/2008 (5) säädetään edellytyksistä, joilla unionin liikennöintilupa myönnetään lentoliikenteen harjoittajille, sekä vapaudesta harjoittaa EU:n sisäistä lentoliikennettä.

| (3) | Siirtymäkauden päättyessä ja ilman erityissäännöksiä kaikki unionin oikeudesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, jotka koskevat asetuksella (EY) N:o 1008/2008 vahvistettua markkinoillepääsyä, lakkaavat, kun on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan ja jäsenvaltioiden välisestä suhteesta. |
| --- | --- |

(3)

Siirtymäkauden päättyessä ja ilman erityissäännöksiä kaikki unionin oikeudesta johtuvat oikeudet ja velvollisuudet, jotka koskevat asetuksella (EY) N:o 1008/2008 vahvistettua markkinoillepääsyä, lakkaavat, kun on kyse Yhdistyneen kuningaskunnan ja jäsenvaltioiden välisestä suhteesta.

| (4) | Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa väliaikaiset toimenpiteet, jotka antavat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille mahdollisuuden tarjota lentoliikennepalveluja Yhdistyneen kuningaskunnan alueen ja jäsenvaltioiden alueen välillä. Jotta varmistettaisiin asianmukainen tasapaino Yhdistyneen kuningaskunnan ja jäsenvaltioiden välillä, näin myönnettyjen oikeuksien ehtona olisi oltava, että Yhdistynyt kuningaskunta myöntää vastaavat oikeudet unionissa toimiluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille, minkä lisäksi olisi asetettava tiettyjä tasapuolisen kilpailun varmistavia ehtoja. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa väliaikaiset toimenpiteet, jotka antavat Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille mahdollisuuden tarjota lentoliikennepalveluja Yhdistyneen kuningaskunnan alueen ja jäsenvaltioiden alueen välillä. Jotta varmistettaisiin asianmukainen tasapaino Yhdistyneen kuningaskunnan ja jäsenvaltioiden välillä, näin myönnettyjen oikeuksien ehtona olisi oltava, että Yhdistynyt kuningaskunta myöntää vastaavat oikeudet unionissa toimiluvan saaneille lentoliikenteen harjoittajille, minkä lisäksi olisi asetettava tiettyjä tasapuolisen kilpailun varmistavia ehtoja.

| (5) | COVID-19-pandemian aiheuttama kriisi asettaa jäsenvaltioille merkittäviä logistisia haasteita, jotka liittyvät erityisesti valmiuteen kuljettaa merkittäviä määriä lääkkeitä, rokotteita ja lääkinnällisiä laitteita kolmansiin maihin ja kolmansista maista lyhyellä varoitusajalla ja erityisen vaativissa varastointi- ja logistiikkaolosuhteissa. On tarpeen varmistaa, että saataville asetetaan riittävästi lentokuljetuskapasiteettia ja että jäsenvaltioille tarjotaan poikkeuksellista lisäjoustoa tätä tarkoitusta varten, mukaan lukien mahdollisuus käyttää kolmansien maiden ilma-aluksia. Näin ollen olisi myönnettävä lisäksi viidennen vapauden liikenneoikeuksia, jotka koskevat yksinomaan tällaisen toiminnan harjoittamista yksittäistapauksissa, jotta Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajia voidaan käyttää tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava myöntää lisäoikeuksia sairaankuljetuslentopalvelujen tarjoamiseen. |
| --- | --- |

(5)

COVID-19-pandemian aiheuttama kriisi asettaa jäsenvaltioille merkittäviä logistisia haasteita, jotka liittyvät erityisesti valmiuteen kuljettaa merkittäviä määriä lääkkeitä, rokotteita ja lääkinnällisiä laitteita kolmansiin maihin ja kolmansista maista lyhyellä varoitusajalla ja erityisen vaativissa varastointi- ja logistiikkaolosuhteissa. On tarpeen varmistaa, että saataville asetetaan riittävästi lentokuljetuskapasiteettia ja että jäsenvaltioille tarjotaan poikkeuksellista lisäjoustoa tätä tarkoitusta varten, mukaan lukien mahdollisuus käyttää kolmansien maiden ilma-aluksia. Näin ollen olisi myönnettävä lisäksi viidennen vapauden liikenneoikeuksia, jotka koskevat yksinomaan tällaisen toiminnan harjoittamista yksittäistapauksissa, jotta Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajia voidaan käyttää tällaisissa poikkeuksellisissa olosuhteissa. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava myöntää lisäoikeuksia sairaankuljetuslentopalvelujen tarjoamiseen.

| (6) | Asetuksen väliaikainen luonne olisi otettava huomioon siten, että sitä olisi sovellettava 30 päivään kesäkuuta 2021 tai siihen asti, kun komission Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvottelema lentoliikenteen harjoittamista koskeva sopimus, jonka osapuoli unioni on, tulee voimaan tai, jos niin määrätään, siihen asti, kun kyseistä sopimusta aletaan väliaikaisesti soveltaa, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen väliaikainen luonne olisi otettava huomioon siten, että sitä olisi sovellettava 30 päivään kesäkuuta 2021 tai siihen asti, kun komission Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa neuvottelema lentoliikenteen harjoittamista koskeva sopimus, jonka osapuoli unioni on, tulee voimaan tai, jos niin määrätään, siihen asti, kun kyseistä sopimusta aletaan väliaikaisesti soveltaa, sen mukaan kumpi ajankohta on aikaisempi.

| (7) | Jotta yhteyksien toimivuus pysyisi molempia osapuolia hyödyttävällä tasolla, olisi sovittava tietyistä yhteisistä markkinointijärjestelyistä, jotka koskevat sekä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajia että unionin lentoliikenteen harjoittajia vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Jotta yhteyksien toimivuus pysyisi molempia osapuolia hyödyttävällä tasolla, olisi sovittava tietyistä yhteisistä markkinointijärjestelyistä, jotka koskevat sekä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajia että unionin lentoliikenteen harjoittajia vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti.

| (8) | Kun otetaan huomioon poikkeukselliset ja ainutkertaiset olosuhteet, jotka edellyttävät tämän asetuksen hyväksymistä, sekä perussopimukset, unionin on aiheellista käyttää väliaikaisesti sille perussopimuksissa annettua asiaan liittyvää jaettua toimivaltaa. Tämän asetuksen mahdollisten vaikutusten unionin ja jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon olisi kuitenkin oltava ajallisesti tarkkaan rajoitettuja. Unionin olisi näin ollen käytettävä toimivaltaa ainoastaan tämän asetuksen soveltamisaikana. Tämän mukaisesti unioni lakkaa käyttämästä jaettua toimivaltaa heti, kun tätä asetusta ei enää sovelleta. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot ovat näin ollen kyseisestä hetkestä lähtien toimivaltansa käytössä samassa tilanteessa kuin ne olisivat olleet, jos asetusta ei olisi annettu. Lisäksi olisi muistettava, että unionin toimivallan käytön laajuus tässä asetuksessa kattaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteenä olevan jaetun toimivallan käytöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 25 mukaisesti ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat eikä koko alaa. Lentoliikenteen alan kansainvälisten sopimusten tekemistä koskeva unionin ja jäsenvaltioiden keskinäinen toimivalta määritetään perussopimusten mukaisesti sekä asiaa koskeva unionin lainsäädäntö huomioon ottaen, mukaan lukien päätös (EU, Euratom) 2020/266 luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon poikkeukselliset ja ainutkertaiset olosuhteet, jotka edellyttävät tämän asetuksen hyväksymistä, sekä perussopimukset, unionin on aiheellista käyttää väliaikaisesti sille perussopimuksissa annettua asiaan liittyvää jaettua toimivaltaa. Tämän asetuksen mahdollisten vaikutusten unionin ja jäsenvaltioiden väliseen toimivallan jakoon olisi kuitenkin oltava ajallisesti tarkkaan rajoitettuja. Unionin olisi näin ollen käytettävä toimivaltaa ainoastaan tämän asetuksen soveltamisaikana. Tämän mukaisesti unioni lakkaa käyttämästä jaettua toimivaltaa heti, kun tätä asetusta ei enää sovelleta. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltiot ovat näin ollen kyseisestä hetkestä lähtien toimivaltansa käytössä samassa tilanteessa kuin ne olisivat olleet, jos asetusta ei olisi annettu. Lisäksi olisi muistettava, että unionin toimivallan käytön laajuus tässä asetuksessa kattaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteenä olevan jaetun toimivallan käytöstä tehdyn pöytäkirjan N:o 25 mukaisesti ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat eikä koko alaa. Lentoliikenteen alan kansainvälisten sopimusten tekemistä koskeva unionin ja jäsenvaltioiden keskinäinen toimivalta määritetään perussopimusten mukaisesti sekä asiaa koskeva unionin lainsäädäntö huomioon ottaen, mukaan lukien päätös (EU, Euratom) 2020/266 luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

| (9) | Tällä asetuksella ei saisi estää jäsenvaltioita myöntämästä lupia säännölliseen lentoliikenteeseen, jota unionin lentoliikenteen harjoittajat harjoittavat Yhdistyneen kuningaskunnan niille myöntämien oikeuksien perusteella, samalla tavalla kuin tilanteissa, joissa noudatetaan kansainvälisiä sopimuksia. Tällaisia lupia myöntäessään jäsenvaltiot eivät saisi harjoittaa syrjintää unionin lentoliikenteen harjoittajien välillä. |
| --- | --- |

(9)

Tällä asetuksella ei saisi estää jäsenvaltioita myöntämästä lupia säännölliseen lentoliikenteeseen, jota unionin lentoliikenteen harjoittajat harjoittavat Yhdistyneen kuningaskunnan niille myöntämien oikeuksien perusteella, samalla tavalla kuin tilanteissa, joissa noudatetaan kansainvälisiä sopimuksia. Tällaisia lupia myöntäessään jäsenvaltiot eivät saisi harjoittaa syrjintää unionin lentoliikenteen harjoittajien välillä.

| (10) | Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla varmistetaan, että unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan yksipuolisesti toistensa lentoliikenteen harjoittajille myöntämät oikeudet ovat kohtuullisen vastavuoroisia ja että unionin lentoliikenteen harjoittajat voivat kilpailla Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien kanssa oikeudenmukaisin ehdoin lentoliikenteen harjoittamisesta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti. Nämä toimenpiteet olisi hyväksyttävä tarkastelumenettelyä noudattaen, koska niillä voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden lentoyhteyksiin. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa. Tällaisista asianmukaisesti perustelluista tapauksista voisi olla kyse silloin, kun Yhdistynyt kuningaskunta ei myönnä vastaavia oikeuksia unionin lentoliikenteen harjoittajille ja aiheuttaa siten ilmeisen epätasapainon tai kun kilpailuolosuhteet, jotka eivät ole yhtä edulliset kuin Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajiin vaikuttavat olosuhteet tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoliikennepalvelujen tarjoamisessa, uhkaavat unionin lentoliikenteen harjoittajien taloudellista elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(10)

Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, joka koskee sellaisten toimenpiteiden toteuttamista, joilla varmistetaan, että unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan yksipuolisesti toistensa lentoliikenteen harjoittajille myöntämät oikeudet ovat kohtuullisen vastavuoroisia ja että unionin lentoliikenteen harjoittajat voivat kilpailla Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien kanssa oikeudenmukaisin ehdoin lentoliikenteen harjoittamisesta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6) mukaisesti. Nämä toimenpiteet olisi hyväksyttävä tarkastelumenettelyä noudattaen, koska niillä voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden lentoyhteyksiin. Komission olisi hyväksyttävä välittömästi sovellettavia täytäntöönpanosäädöksiä, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa. Tällaisista asianmukaisesti perustelluista tapauksista voisi olla kyse silloin, kun Yhdistynyt kuningaskunta ei myönnä vastaavia oikeuksia unionin lentoliikenteen harjoittajille ja aiheuttaa siten ilmeisen epätasapainon tai kun kilpailuolosuhteet, jotka eivät ole yhtä edulliset kuin Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajiin vaikuttavat olosuhteet tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoliikennepalvelujen tarjoamisessa, uhkaavat unionin lentoliikenteen harjoittajien taloudellista elinkelpoisuutta.

| (11) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli säätää väliaikaisista toimenpiteistä, joita sovelletaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen lentoliikenteeseen siinä tapauksessa, että niiden välisiä suhteita ilmailualalla sääntelevää sopimusta ei siirtymäkauden päättyessä ole, vaan se voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, minkä vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli säätää väliaikaisista toimenpiteistä, joita sovelletaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen lentoliikenteeseen siinä tapauksessa, että niiden välisiä suhteita ilmailualalla sääntelevää sopimusta ei siirtymäkauden päättyessä ole, vaan se voidaan laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, minkä vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (12) | Siirtymäajan päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(12)

Siirtymäajan päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (13) | Gibraltar ei kuulu tämän asetuksen alueelliseen soveltamisalaan ja viittaukset Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivät kata Gibraltaria. |
| --- | --- |

(13)

Gibraltar ei kuulu tämän asetuksen alueelliseen soveltamisalaan ja viittaukset Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivät kata Gibraltaria.

| (14) | Tämä asetus ei vaikuta Espanjan kuningaskunnan oikeudelliseen asemaan sitä aluetta koskevan suvereniteetin suhteen, jolla Gibraltarin lentoasema sijaitsee. |
| --- | --- |

(14)

Tämä asetus ei vaikuta Espanjan kuningaskunnan oikeudelliseen asemaan sitä aluetta koskevan suvereniteetin suhteen, jolla Gibraltarin lentoasema sijaitsee.

| (15) | Tämän asetuksen säännösten olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja niitä olisi lähtökohtaisesti sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona siirtymäkausi päättyy, paitsi jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä suhteita ilmailualalla sääntelevä sopimus on tullut voimaan tai tapauksen mukaan sitä sovelletaan väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä. Tiettyjä säännöksiä olisi kuitenkin sovellettava tämän asetuksen voimaantulosta alkaen, jotta tarvittavat hallinnolliset menettelyt voidaan toteuttaa mahdollisimman pian, |
| --- | --- |

(15)

Tämän asetuksen säännösten olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja niitä olisi lähtökohtaisesti sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona siirtymäkausi päättyy, paitsi jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisiä suhteita ilmailualalla sääntelevä sopimus on tullut voimaan tai tapauksen mukaan sitä sovelletaan väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä. Tiettyjä säännöksiä olisi kuitenkin sovellettava tämän asetuksen voimaantulosta alkaen, jotta tarvittavat hallinnolliset menettelyt voidaan toteuttaa mahdollisimman pian,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tässä asetuksessa säädetään väliaikaisista toimenpiteistä, joita sovelletaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliseen lentoliikenteeseen sen jälkeen, kun erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi on päättynyt.

2 artikla

Toimivallan käyttäminen

1.   Unionin toimivallan käyttäminen tämän asetuksen nojalla rajoittuu tämän asetuksen soveltamisaikaan, sellaisena kuin se määritellään 15 artiklan 4 kohdassa. Tämän määräajan päätyttyä unioni lakkaa välittömästi käyttämästä tätä toimivaltaa tämän asetuksen nojalla, ja jäsenvaltiot ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisen toimivaltansa käytön osalta samassa asemassa kuin ne olisivat olleet, jos asetusta ei olisi annettu.

2.   Unionin toimivallan käyttäminen tämän asetuksen nojalla ei rajoita jäsenvaltioiden toimivaltaa liikenneoikeuksien osalta meneillään olevissa tai tulevissa neuvotteluissa lentoliikennettä koskevista kansainvälisistä sopimuksista sekä tällaisten sopimusten allekirjoittamisessa tai tekemisessä muiden kolmansien maiden kanssa ja tämän asetuksen soveltamisen päättymisen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu unionin toimivallan käyttö kattaa ainoastaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat asiat.

4.   Tällä asetuksella ei rajoiteta unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltaa lentoliikenteen alalla niiden asioiden osalta, jotka eivät kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan. Se ei myöskään vaikuta päätökseen (EU, Euratom) 2020/266 luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uudesta kumppanuussopimuksesta.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’lentoliikenteellä’ yleisölle tarjottavaa matkustajien, matkatavaroiden, rahdin ja postin kuljettamista ilma-aluksella joko erikseen tai yhdessä maksua tai muuta korvausta vastaan, reittiliikenne- ja ei-aikataulunmukainen lentoliikenne mukaan luettuina; |
| --- | --- |

1)

’lentoliikenteellä’ yleisölle tarjottavaa matkustajien, matkatavaroiden, rahdin ja postin kuljettamista ilma-aluksella joko erikseen tai yhdessä maksua tai muuta korvausta vastaan, reittiliikenne- ja ei-aikataulunmukainen lentoliikenne mukaan luettuina;

| 2) | ’kansainvälisellä lentoliikenteellä’ lentoliikennettä, joka kulkee useamman kuin yhden valtion alueen yläpuolisen ilmatilan läpi; |
| --- | --- |

2)

’kansainvälisellä lentoliikenteellä’ lentoliikennettä, joka kulkee useamman kuin yhden valtion alueen yläpuolisen ilmatilan läpi;

| 3) | ’unionin lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on voimassa oleva liikennelupa, jonka toimivaltainen lupaviranomainen on myöntänyt asetuksen (EY) N:o 1008/2008 II luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

3)

’unionin lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa, jolla on voimassa oleva liikennelupa, jonka toimivaltainen lupaviranomainen on myöntänyt asetuksen (EY) N:o 1008/2008 II luvun mukaisesti;

| 4) | ’Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa,






  a) | jonka pääasiallinen toimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa; ja |
| --- | --- | --- |

4)

’Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa,

a)

jonka pääasiallinen toimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa; ja

| b) | joka täyttää jommankumman seuraavista edellytyksistä:






  i) | Yhdistynyt kuningaskunta ja/tai Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset omistavat yli 50 prosenttia kyseisestä yrityksestä ja yritys on tosiasiallisesti niiden määräysvallassa, joko suoraan tai epäsuorasti yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä, tai |
| --- | --- | --- |

b)

joka täyttää jommankumman seuraavista edellytyksistä:

i)

Yhdistynyt kuningaskunta ja/tai Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset omistavat yli 50 prosenttia kyseisestä yrityksestä ja yritys on tosiasiallisesti niiden määräysvallassa, joko suoraan tai epäsuorasti yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä, tai

| ii) | unionin jäsenvaltiot ja/tai unionin jäsenvaltioiden kansalaiset ja/tai Euroopan talousalueen muut jäsenvaltiot ja/tai tällaisten valtioiden kansalaiset kaikkina yhdistelminä joko yksin tai yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten kanssa omistavat yli 50 prosenttia kyseisestä yrityksestä ja yritys on tosiasiallisesti niiden määräysvallassa, joko suoraan tai epäsuorasti yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä; |
| --- | --- |

ii)

unionin jäsenvaltiot ja/tai unionin jäsenvaltioiden kansalaiset ja/tai Euroopan talousalueen muut jäsenvaltiot ja/tai tällaisten valtioiden kansalaiset kaikkina yhdistelminä joko yksin tai yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten kanssa omistavat yli 50 prosenttia kyseisestä yrityksestä ja yritys on tosiasiallisesti niiden määräysvallassa, joko suoraan tai epäsuorasti yhden tai useamman muun yrityksen välityksellä;

| c) | jolla b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa oli voimassa oleva asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukainen liikennelupa tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tämän asetuksen ensimmäistä soveltamispäivää edeltävänä päivänä; |
| --- | --- |

c)

jolla b alakohdan ii alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa oli voimassa oleva asetuksen (EY) N:o 1008/2008 mukainen liikennelupa tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tämän asetuksen ensimmäistä soveltamispäivää edeltävänä päivänä;

| 5) | ’tosiasiallisella määräysvallalla’ suhdetta, joka perustuu oikeuksiin, sopimuksiin tai muihin keinoihin, joilla erikseen tai yhdessä ja ottaen huomioon tosiasialliset ja oikeudelliset seikat annetaan mahdollisuus suoraan tai välillisesti käyttää määräävää vaikutusvaltaa yrityksessä, erityisesti






  a) | antamalla oikeus käyttää kaikkia yrityksen varoja tai osaa niistä; |
| --- | --- | --- |

5)

’tosiasiallisella määräysvallalla’ suhdetta, joka perustuu oikeuksiin, sopimuksiin tai muihin keinoihin, joilla erikseen tai yhdessä ja ottaen huomioon tosiasialliset ja oikeudelliset seikat annetaan mahdollisuus suoraan tai välillisesti käyttää määräävää vaikutusvaltaa yrityksessä, erityisesti

a)

antamalla oikeus käyttää kaikkia yrityksen varoja tai osaa niistä;

| b) | oikeuksin tai sopimuksin, joiden nojalla saadaan määräävä vaikutusvalta yrityksen elinten kokoonpanoon, äänestyksiin tai päätöksiin taikka muutoin yrityksen liiketoimien hoitamiseen; |
| --- | --- |

b)

oikeuksin tai sopimuksin, joiden nojalla saadaan määräävä vaikutusvalta yrityksen elinten kokoonpanoon, äänestyksiin tai päätöksiin taikka muutoin yrityksen liiketoimien hoitamiseen;

| 6) | ’'kilpailulainsäädännöllä’ lainsäädäntöä, joka koskee seuraavaa toimintaa, kun se voi vaikuttaa lentoliikennepalveluihin:






  a) | toiminta, joka koostuu seuraavista:






  i) | lentoliikenteen harjoittajien väliset sopimukset, lentoliikenteen harjoittajien yhteenliittymien päätökset sekä yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

’'kilpailulainsäädännöllä’ lainsäädäntöä, joka koskee seuraavaa toimintaa, kun se voi vaikuttaa lentoliikennepalveluihin:

a)

toiminta, joka koostuu seuraavista:

i)

lentoliikenteen harjoittajien väliset sopimukset, lentoliikenteen harjoittajien yhteenliittymien päätökset sekä yhdenmukaistetut menettelytavat, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen;

| ii) | yhden tai useamman lentoliikenteen harjoittajan määräävän aseman väärinkäyttö; |
| --- | --- |

ii)

yhden tai useamman lentoliikenteen harjoittajan määräävän aseman väärinkäyttö;

| iii) | toimenpiteet, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa tai pitää voimassa sellaisten julkisten yritysten ja yritysten osalta, joille se myöntää erityis- tai yksinoikeuksia, ja jotka ovat i tai ii alakohdan vastaisia; |
| --- | --- |

iii)

toimenpiteet, jotka Yhdistynyt kuningaskunta toteuttaa tai pitää voimassa sellaisten julkisten yritysten ja yritysten osalta, joille se myöntää erityis- tai yksinoikeuksia, ja jotka ovat i tai ii alakohdan vastaisia;

| b) | lentoliikenteen harjoittajien keskittymät, jotka olennaisesti estävät tehokasta kilpailua erityisesti määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen seurauksena; |
| --- | --- |

b)

lentoliikenteen harjoittajien keskittymät, jotka olennaisesti estävät tehokasta kilpailua erityisesti määräävän aseman syntymisen tai vahvistumisen seurauksena;

| 7) | ’tuella’ rahoitusapua, jonka valtio tai muu julkisyhteisö millä tahansa tasolla antaa lentoliikenteen harjoittajalle tai lentoasemalle ja joka antaa etua, seuraavat mukaan luettuina:






  a) | varojen suora siirto, esimerkiksi avustuksina, lainoina tai pääomasijoituksina, varojen mahdollinen suora siirto tai vastuiden, kuten lainatakausten, pääomalisäysten, omistuksen, konkurssisuojan tai vakuutuksen vastattavaksi ottaminen; |
| --- | --- | --- |

7)

’tuella’ rahoitusapua, jonka valtio tai muu julkisyhteisö millä tahansa tasolla antaa lentoliikenteen harjoittajalle tai lentoasemalle ja joka antaa etua, seuraavat mukaan luettuina:

a)

varojen suora siirto, esimerkiksi avustuksina, lainoina tai pääomasijoituksina, varojen mahdollinen suora siirto tai vastuiden, kuten lainatakausten, pääomalisäysten, omistuksen, konkurssisuojan tai vakuutuksen vastattavaksi ottaminen;

| b) | luopuminen saamisista, jotka olisi muuten maksettava, tai tällaisten saamisten perimättä jättäminen; |
| --- | --- |

b)

luopuminen saamisista, jotka olisi muuten maksettava, tai tällaisten saamisten perimättä jättäminen;

| c) | muiden tavaroiden tai palvelujen kuin yleisen infrastruktuurin tarjoaminen tai tavaroiden tai palvelujen hankinta; |
| --- | --- |

c)

muiden tavaroiden tai palvelujen kuin yleisen infrastruktuurin tarjoaminen tai tavaroiden tai palvelujen hankinta;

| d) | maksut rahoitusmekanismiin tai yksityisen elimen valtuuttaminen tai määrääminen suorittamaan yksi tai useampi a, b ja c alakohdassa mainituista, tavanomaisesti valtiolle tai muulle julkisyhteisölle kuuluvista tehtävistä, kun kyseinen käytäntö ei tosiasiassa eroa valtioiden tavanomaisesti noudattamista käytännöistä; |
| --- | --- |

d)

maksut rahoitusmekanismiin tai yksityisen elimen valtuuttaminen tai määrääminen suorittamaan yksi tai useampi a, b ja c alakohdassa mainituista, tavanomaisesti valtiolle tai muulle julkisyhteisölle kuuluvista tehtävistä, kun kyseinen käytäntö ei tosiasiassa eroa valtioiden tavanomaisesti noudattamista käytännöistä;

Valtion tai muun julkisyhteisön antaman rahoitusavun ei katsota antavan etua, jos yksityinen markkinatoimija, jonka toiminta perustuu yksinomaan kannattavuusnäkymiin, olisi samassa tilanteessa kuin asianomainen julkisyhteisö antanut saman rahoitusavun;

| 8) | ’riippumattomalla kilpailuviranomaisella’ kilpailulainsäädännön soveltamisesta ja täytäntöönpanosta sekä tukien valvonnasta vastaavaa viranomaista, joka täyttää seuraavat edellytykset:






  a) | viranomainen on toiminnallisesti riippumaton ja sillä on asianmukaiset resurssit tehtäviensä suorittamiseen; |
| --- | --- | --- |

8)

’riippumattomalla kilpailuviranomaisella’ kilpailulainsäädännön soveltamisesta ja täytäntöönpanosta sekä tukien valvonnasta vastaavaa viranomaista, joka täyttää seuraavat edellytykset:

a)

viranomainen on toiminnallisesti riippumaton ja sillä on asianmukaiset resurssit tehtäviensä suorittamiseen;

| b) | viranomaisella on tehtäviään suorittaessaan ja toimivaltaansa käyttäessään tarvittavat takeet siitä, että se on riippumaton poliittisesta tai muusta ulkoisesta vaikutuksesta ja toimii puolueettomasti; ja |
| --- | --- |

b)

viranomaisella on tehtäviään suorittaessaan ja toimivaltaansa käyttäessään tarvittavat takeet siitä, että se on riippumaton poliittisesta tai muusta ulkoisesta vaikutuksesta ja toimii puolueettomasti; ja

| c) | viranomaisen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi; |
| --- | --- |

c)

viranomaisen päätökset voidaan saattaa tuomioistuimen tutkittavaksi;

| 9) | ’syrjinnällä’ kaikenlaista erilaiseen asemaan asettamista ilman objektiivisia perusteita, kun on kyse lentoliikennepalvelujen tarjoamisessa käytettävien tavaroiden tai palvelujen, myös julkisten palvelujen, tarjoamisesta, tai siitä, miten viranomaiset kohtelevat tällaisia palveluja; |
| --- | --- |

9)

’syrjinnällä’ kaikenlaista erilaiseen asemaan asettamista ilman objektiivisia perusteita, kun on kyse lentoliikennepalvelujen tarjoamisessa käytettävien tavaroiden tai palvelujen, myös julkisten palvelujen, tarjoamisesta, tai siitä, miten viranomaiset kohtelevat tällaisia palveluja;

| 10) | ’säännöllisellä lentoliikenteellä’ sellaisten lentojen sarjaa, joilla on seuraavat ominaisuudet:






  a) | kullakin lennolla on istuinpaikkoja ja/tai rahdin ja/tai postin kuljetuskapasiteettia, jotka ovat yleisön yksittäin ostettavissa (joko suoraan lentoliikenteen harjoittajalta tai sen valtuutetuilta edustajilta); |
| --- | --- | --- |

10)

’säännöllisellä lentoliikenteellä’ sellaisten lentojen sarjaa, joilla on seuraavat ominaisuudet:

a)

kullakin lennolla on istuinpaikkoja ja/tai rahdin ja/tai postin kuljetuskapasiteettia, jotka ovat yleisön yksittäin ostettavissa (joko suoraan lentoliikenteen harjoittajalta tai sen valtuutetuilta edustajilta);

| b) | lennon tarkoituksena on palvella samojen kahden tai useamman lentoaseman välistä liikennettä joko






  i) | julkaistun aikataulun mukaisesti tai |
| --- | --- | --- |

b)

lennon tarkoituksena on palvella samojen kahden tai useamman lentoaseman välistä liikennettä joko

i)

julkaistun aikataulun mukaisesti tai

| ii) | niin säännöllisesti tai toistuvasti, että se selvästikin on osa järjestelmällistä sarjaa; |
| --- | --- |

ii)

niin säännöllisesti tai toistuvasti, että se selvästikin on osa järjestelmällistä sarjaa;

| 11) | ’ei-aikataulunmukaisella lentoliikenteellä’ kaupallista lentoliikennettä, jota harjoitetaan muuna kuin säännöllisenä lentoliikenteenä; |
| --- | --- |

11)

’ei-aikataulunmukaisella lentoliikenteellä’ kaupallista lentoliikennettä, jota harjoitetaan muuna kuin säännöllisenä lentoliikenteenä;

| 12) | ’unionin alueella’ Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien jäsenvaltioiden maa-aluetta, sisävesiä ja aluemerta kyseisissä sopimuksissa määrätyin edellytyksin sekä niiden yläpuolella olevaa ilmatilaa; |
| --- | --- |

12)

’unionin alueella’ Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien jäsenvaltioiden maa-aluetta, sisävesiä ja aluemerta kyseisissä sopimuksissa määrätyin edellytyksin sekä niiden yläpuolella olevaa ilmatilaa;

| 13) | ’Yhdistyneen kuningaskunnan alueella’ Yhdistyneen kuningaskunnan maa-aluetta, sisävesiä ja aluemerta sekä niiden yläpuolella olevaa ilmatilaa; |
| --- | --- |

13)

’Yhdistyneen kuningaskunnan alueella’ Yhdistyneen kuningaskunnan maa-aluetta, sisävesiä ja aluemerta sekä niiden yläpuolella olevaa ilmatilaa;

| 14) | ’Chicagon yleissopimuksella’ Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettua kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimusta. |
| --- | --- |

14)

’Chicagon yleissopimuksella’ Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettua kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimusta.

4 artikla

Liikenneoikeudet

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajat saavat tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin

| a) | lentää laskeutumatta unionin alueen yli; |
| --- | --- |

a)

lentää laskeutumatta unionin alueen yli;

| b) | laskeutua unionin alueelle ilman kaupallista tarkoitusta Chicagon yleissopimuksessa tarkoitetulla tavalla; |
| --- | --- |

b)

laskeutua unionin alueelle ilman kaupallista tarkoitusta Chicagon yleissopimuksessa tarkoitetulla tavalla;

| c) | harjoittaa kansainvälistä säännöllistä lentoliikennettä ja ei-aikataulunmukaista lentoliikennettä kuljettaen pelkästään matkustajia, matkustajia ja rahtia yhdessä tai pelkästään rahtia minkä tahansa kahden paikan välillä, joista toinen sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan alueella ja toinen unionin alueella. |
| --- | --- |

c)

harjoittaa kansainvälistä säännöllistä lentoliikennettä ja ei-aikataulunmukaista lentoliikennettä kuljettaen pelkästään matkustajia, matkustajia ja rahtia yhdessä tai pelkästään rahtia minkä tahansa kahden paikan välillä, joista toinen sijaitsee Yhdistyneen kuningaskunnan alueella ja toinen unionin alueella.

2.   Jäsenvaltiot eivät saa neuvotella tai tehdä kahdenvälisiä sopimuksia tai järjestelyjä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa tämän asetuksen soveltamisajan osalta. Ne eivät saa kyseisen ajan osalta muutoinkaan myöntää Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajille lentoliikenteen yhteydessä muita oikeuksia kuin tässä asetuksessa myönnetään.

3.   Sen estämättä, mitä 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tapauskohtaisesti ja kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti sallia seuraavien palvelujen tarjoamisen alueellaan Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajan toimesta:

| a) | sairaankuljetuslennot; |
| --- | --- |

a)

sairaankuljetuslennot;

| b) | muu kuin säännöllinen rahtilentoliikenne niiden alueella sijaitsevien paikkojen ja kolmannessa maassa sijaitsevien paikkojen välillä osana liikennettä, jonka lähtö- tai määräpaikka on Yhdistyneessä kuningaskunnassa, siinä määrin kuin se on tarpeen lääkinnällisten laitteiden, rokotteiden ja lääkkeiden kuljettamiseksi edellyttäen, että kyseessä ei ole peitelty säännöllisen lentoliikenteen muoto. |
| --- | --- |

b)

muu kuin säännöllinen rahtilentoliikenne niiden alueella sijaitsevien paikkojen ja kolmannessa maassa sijaitsevien paikkojen välillä osana liikennettä, jonka lähtö- tai määräpaikka on Yhdistyneessä kuningaskunnassa, siinä määrin kuin se on tarpeen lääkinnällisten laitteiden, rokotteiden ja lääkkeiden kuljettamiseksi edellyttäen, että kyseessä ei ole peitelty säännöllisen lentoliikenteen muoto.

5 artikla

Yhteiset markkinointijärjestelyt

1.   Tämän asetuksen 4 artiklan mukaisia lentoliikennepalveluja voidaan tarjota kiintiövarauksia tai yhteisten reittitunnusten käyttöä koskevia järjestelyjä noudattaen seuraavasti:

| a) | Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja voi toimia markkinoivana lentoliikenteen harjoittajana siten, että unionin lentoliikenteen harjoittaja tai Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja on lennon suorittava lentoliikenteen harjoittaja, tai siten, että lennon suorittava lentoliikenteen harjoittaja on sellaisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittaja, jolla on unionin oikeuden tai tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla tarvittavat liikenneoikeudet ja jonka lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus käyttää kyseisiä oikeuksia kyseisen järjestelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja voi toimia markkinoivana lentoliikenteen harjoittajana siten, että unionin lentoliikenteen harjoittaja tai Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja on lennon suorittava lentoliikenteen harjoittaja, tai siten, että lennon suorittava lentoliikenteen harjoittaja on sellaisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittaja, jolla on unionin oikeuden tai tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla tarvittavat liikenneoikeudet ja jonka lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus käyttää kyseisiä oikeuksia kyseisen järjestelyn mukaisesti;

| b) | Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja voi toimia lennon suorittavana lentoliikenteen harjoittajana siten, että unionin lentoliikenteen harjoittaja tai Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja on markkinoiva lentoliikenteen harjoittaja, tai siten, että markkinoiva lentoliikenteen harjoittaja on sellaisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittaja, jolla on unionin oikeuden tai tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla tarvittavat reittioikeudet ja jonka lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus käyttää kyseisiä oikeuksia kyseisen järjestelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja voi toimia lennon suorittavana lentoliikenteen harjoittajana siten, että unionin lentoliikenteen harjoittaja tai Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja on markkinoiva lentoliikenteen harjoittaja, tai siten, että markkinoiva lentoliikenteen harjoittaja on sellaisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittaja, jolla on unionin oikeuden tai tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla tarvittavat reittioikeudet ja jonka lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus käyttää kyseisiä oikeuksia kyseisen järjestelyn mukaisesti.

2.   Missään tapauksessa ei voida tulkita, että Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajille 1 kohdan mukaisesti myönnetyt oikeudet antavat kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajille muita oikeuksia kuin ne, joita ne voivat käyttää unionin oikeuden tai asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla.

3.   Kiintiövarauksia tai yhteisten reittitunnusten käyttöä koskeviin järjestelyihin turvautuminen, joko lennon suorittavana tai markkinoivana lentoliikenteen harjoittajana, ei saa johtaa siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja käyttää muita kuin 4 artiklan 1 kohdassa säädettyjä oikeuksia.

Tämän kohdan ensimmäistä alakohtaa ei kuitenkaan ole sovellettava siten, että Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajia estettäisiin tarjoamasta lentoliikennepalveluja minkä tahansa kahden paikan välillä, joista toinen sijaitsee unionin alueella ja toinen kolmannessa maassa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja toimii kiintiövarausta tai yhteisten reittitunnusten käyttöä koskevaa järjestelyä käyttäen markkinoivana lentoliikenteen harjoittajana sellaisen lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan kanssa, jolla on unionin oikeuden tai tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla tarvittavat liikenneoikeudet sekä oikeus käyttää näitä oikeuksia kyseisen järjestelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja toimii kiintiövarausta tai yhteisten reittitunnusten käyttöä koskevaa järjestelyä käyttäen markkinoivana lentoliikenteen harjoittajana sellaisen lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan kanssa, jolla on unionin oikeuden tai tapauksen mukaan asianomaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lainsäädännön nojalla tarvittavat liikenneoikeudet sekä oikeus käyttää näitä oikeuksia kyseisen järjestelyn mukaisesti;

| b) | kyseessä oleva lentoliikennepalvelu on osa kyseisen Yhdistyneen kuningaskunnan liikenteenharjoittajan suorittamaa kuljetusta Yhdistyneen kuningaskunnan alueella sijaitsevan paikan ja asianomaisessa kolmannessa maassa sijaitsevan paikan välillä. |
| --- | --- |

b)

kyseessä oleva lentoliikennepalvelu on osa kyseisen Yhdistyneen kuningaskunnan liikenteenharjoittajan suorittamaa kuljetusta Yhdistyneen kuningaskunnan alueella sijaitsevan paikan ja asianomaisessa kolmannessa maassa sijaitsevan paikan välillä.

4.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on edellytettävä, että niiden toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät tässä artiklassa tarkoitetut järjestelyt tässä artiklassa vahvistettujen ehtojen sekä sovellettavien unionin oikeudessa ja kansallisessa lainsäädännössä erityisesti turvallisuuden ja turvatoimien osalta asetettujen vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi.

6 artikla

Ilma-alusten vuokraus

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja voi 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja oikeuksia käyttäessään tarjota lentoliikennepalveluja omilla ilma-aluksillaan sekä kaikissa seuraavissa tapauksissa:

| a) | se käyttää miltä tahansa vuokralleantajalta ilman miehistöä vuokrattua ilma-alusta; |
| --- | --- |

a)

se käyttää miltä tahansa vuokralleantajalta ilman miehistöä vuokrattua ilma-alusta;

| b) | se käyttää miltä tahansa Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalta miehistöineen vuokrattua ilma-alusta; |
| --- | --- |

b)

se käyttää miltä tahansa Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalta miehistöineen vuokrattua ilma-alusta;

| c) | se käyttää minkä tahansa muun maan kuin Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajilta miehistöineen vuokrattua ilma-alusta, edellyttäen, että vuokraaminen on perusteltua vuokralleottajan poikkeuksellista tarvetta tai kausiluonteista kapasiteettitarvetta varten tai toiminnallisten vaikeuksien ratkaisemiseksi ja että vuokrauksen kesto rajataan siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä kyseisten tarpeiden täyttämiseksi ja kyseisten vaikeuksien selvittämiseksi. |
| --- | --- |

c)

se käyttää minkä tahansa muun maan kuin Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajilta miehistöineen vuokrattua ilma-alusta, edellyttäen, että vuokraaminen on perusteltua vuokralleottajan poikkeuksellista tarvetta tai kausiluonteista kapasiteettitarvetta varten tai toiminnallisten vaikeuksien ratkaisemiseksi ja että vuokrauksen kesto rajataan siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä kyseisten tarpeiden täyttämiseksi ja kyseisten vaikeuksien selvittämiseksi.

2.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on edellytettävä, että niiden toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät 1 kohdassa tarkoitetut järjestelyt siinä vahvistettujen ehtojen sekä sovellettavien unionin oikeudessa ja kansallisessa lainsäädännössä erityisesti turvallisuuden ja turvatoimien osalta asetettujen vaatimusten noudattamisen varmentamiseksi.

7 artikla

Oikeuksien vastaavuus

1.   Komissio seuraa Yhdistyneen kuningaskunnan unionin lentoliikenteen harjoittajille myöntämiä oikeuksia ja niiden käytön ehtoja.

2.   Jos komissio toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan unionin lentoliikenteen harjoittajille myöntämät oikeudet eivät vastaa tämän asetuksen nojalla Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajille myönnettyjä oikeuksia oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tai että kyseiset oikeudet eivät ole yhtäläisesti kaikkien unionin lentoliikenteen harjoittajien saatavilla, se hyväksyy viipymättä vastaavuuden palauttamiseksi täytäntöönpanosäädöksiä toteuttaakseen seuraavat toimenpiteet:

| a) | vahvistaa rajat Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien käytettävissä olevalle säännöllisen lentoliikenteen sallitulle kapasiteetille ja vaatii jäsenvaltioita mukauttamaan vastaavasti sekä olemassa olevia että vasta myönnettyjä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien liikennöintilupia; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa rajat Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien käytettävissä olevalle säännöllisen lentoliikenteen sallitulle kapasiteetille ja vaatii jäsenvaltioita mukauttamaan vastaavasti sekä olemassa olevia että vasta myönnettyjä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien liikennöintilupia;

| b) | vaatii jäsenvaltioita epäämään kyseiset liikennöintiluvat tai peruuttamaan ne tilapäisesti tai kokonaan; tai |
| --- | --- |

b)

vaatii jäsenvaltioita epäämään kyseiset liikennöintiluvat tai peruuttamaan ne tilapäisesti tai kokonaan; tai

| c) | asettaa taloudellisia velvoitteita tai toimintarajoituksia.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä noudattaen, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät tässä kohdassa tarkoitetun vastaavuuden vakavaan puutteeseen. |
| --- | --- |

c)

asettaa taloudellisia velvoitteita tai toimintarajoituksia.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä noudattaen, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät tässä kohdassa tarkoitetun vastaavuuden vakavaan puutteeseen.

8 artikla

Tasapuolinen kilpailu

1.   Komissio seuraa, millä edellytyksillä unionin lentoliikenteen harjoittajat ja unionin lentoasemat kilpailevat Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien ja Yhdistyneen kuningaskunnan lentoasemien kanssa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien lentoliikennepalvelujen tarjoamisesta.

2.   Jos komissio toteaa, että edellytykset ovat jonkin 3 kohdassa tarkoitetun tilanteen vuoksi huomattavasti epäedullisempia kuin Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajiin sovellettavat edellytykset, se hyväksyy viipymättä tilanteen korjaamiseksi täytäntöönpanosäädöksiä toteuttaakseen seuraavat toimenpiteet:

| a) | vahvistaa rajat Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien käytettävissä olevalle säännöllisen lentoliikenteen sallitulle kapasiteetille ja vaatii jäsenvaltioita mukauttamaan vastaavasti sekä olemassa olevia että vasta myönnettyjä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien liikennöintilupia; |
| --- | --- |

a)

vahvistaa rajat Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien käytettävissä olevalle säännöllisen lentoliikenteen sallitulle kapasiteetille ja vaatii jäsenvaltioita mukauttamaan vastaavasti sekä olemassa olevia että vasta myönnettyjä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien liikennöintilupia;

| b) | vaatii jäsenvaltioita epäämään kyseiset liikennöintiluvat tai peruuttamaan ne tilapäisesti tai kokonaan joidenkin tai kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien osalta; tai |
| --- | --- |

b)

vaatii jäsenvaltioita epäämään kyseiset liikennöintiluvat tai peruuttamaan ne tilapäisesti tai kokonaan joidenkin tai kaikkien Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien osalta; tai

| c) | asettaa taloudellisia velvoitteita tai toimintarajoituksia.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä noudattaen, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin lentoliikenteenharjoittajien yhden tai useamman operaation taloudelliseen elinkelpoisuuteen kohdistuvaan uhkaan. |
| --- | --- |

c)

asettaa taloudellisia velvoitteita tai toimintarajoituksia.

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Ne hyväksytään 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä menettelyä noudattaen, kun tämä on tarpeen asianmukaisesti perustelluissa erittäin kiireellisissä tapauksissa, jotka liittyvät unionin lentoliikenteenharjoittajien yhden tai useamman operaation taloudelliseen elinkelpoisuuteen kohdistuvaan uhkaan.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja täytäntöönpanosäädöksiä annetaan kyseisessä kohdassa määritetyin ehdoin seuraavien tilanteiden korjaamiseksi:

| a) | Yhdistynyt kuningaskunta myöntää tukia; |
| --- | --- |

a)

Yhdistynyt kuningaskunta myöntää tukia;

| b) | Yhdistynyt kuningaskunta ei ota käyttöön kilpailulainsäädäntöä tai ei sovella sitä tehokkaasti; |
| --- | --- |

b)

Yhdistynyt kuningaskunta ei ota käyttöön kilpailulainsäädäntöä tai ei sovella sitä tehokkaasti;

| c) | Yhdistynyt kuningaskunta ei perusta tai ei ylläpidä riippumatonta kilpailuviranomaista; |
| --- | --- |

c)

Yhdistynyt kuningaskunta ei perusta tai ei ylläpidä riippumatonta kilpailuviranomaista;

| d) | Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa työntekijöiden suojelua, turvallisuutta, turvatoimia, ympäristöä tai matkustajien oikeuksia koskevia standardeja, jotka ovat vähemmän tiukkoja kuin unionin oikeudessa vahvistetut standardit tai, jos unionin oikeus ei sisällä asiaa koskevia säännöksiä, jotka ovat vähemmän tiukkoja kuin kaikkien jäsenvaltioiden soveltamat standardit tai joka tapauksessa vähemmän tiukkoja kuin asiaa koskevat kansainväliset standardit; |
| --- | --- |

d)

Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa työntekijöiden suojelua, turvallisuutta, turvatoimia, ympäristöä tai matkustajien oikeuksia koskevia standardeja, jotka ovat vähemmän tiukkoja kuin unionin oikeudessa vahvistetut standardit tai, jos unionin oikeus ei sisällä asiaa koskevia säännöksiä, jotka ovat vähemmän tiukkoja kuin kaikkien jäsenvaltioiden soveltamat standardit tai joka tapauksessa vähemmän tiukkoja kuin asiaa koskevat kansainväliset standardit;

| e) | unionin lentoliikenteen harjoittajiin kohdistuu syrjintää missä muodossa tahansa. |
| --- | --- |

e)

unionin lentoliikenteen harjoittajiin kohdistuu syrjintää missä muodossa tahansa.

4.   Sovellettaessa 1 kohtaa komissio voi pyytää tietoja Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisilta viranomaisilta, Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajilta tai Yhdistyneen kuningaskunnan lentoasemilta. Jos Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaiset viranomaiset, Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajat tai Yhdistyneen kuningaskunnan lentoasemat eivät toimita pyydettyjä tietoja komission asettamassa kohtuullisessa määräajassa tai jos niiden toimittamat tiedot ovat puutteellisia, komissio voi menetellä 2 kohdan mukaisesti.

5.   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 2019/712 (7) ei sovelleta tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluviin asioihin.

9 artikla

Liikennöintilupa

1.   Jotta Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajat voivat käyttää niille 4 artiklan mukaisesti myönnettyjä oikeuksia, niiden on hankittava liikennöintilupa jokaiselta jäsenvaltiolta, jossa ne haluavat harjoittaa toimintaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ilmailun turvallisuutta koskevan unionin ja kansallisen lainsäädännön soveltamista.

2.   Saadessaan liikennöintilupaa koskevan hakemuksen Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalta asianomaisen jäsenvaltion on myönnettävä asianmukainen liikennöintilupa ilman aiheetonta viivytystä edellyttäen, että

| a) | hakemuksen tehneellä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalla on Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa; ja |
| --- | --- |

a)

hakemuksen tehneellä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalla on Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa; ja

| b) | hakemuksen tehnyt Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja on Yhdistyneen kuningaskunnan jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen, toimivaltainen viranomainen on selkeästi määritelty ja Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalla on kyseisen viranomaisen antama lentotoimintalupa. |
| --- | --- |

b)

hakemuksen tehnyt Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittaja on Yhdistyneen kuningaskunnan jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen, toimivaltainen viranomainen on selkeästi määritelty ja Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajalla on kyseisen viranomaisen antama lentotoimintalupa.

3.   Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus jättää liikennöintilupia koskevia hakemuksiaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varata riittävästi aikaa tarpeellisten arviointien tekemiseen. Jäsenvaltioilla on valta hyväksyä näitä hakemuksia kyseisestä päivästä alkaen edellyttäen, että hakemusten hyväksymisedellytykset täyttyvät. Näin myönnetyt liikennöintiluvat tulevat kuitenkin voimaan aikaisintaan 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna tämän asetuksen ensimmäisenä soveltamispäivänä.

10 artikla

Toimintasuunnitelmat, ohjelmat ja aikataulut

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien on toimitettava lentoliikennepalvelujen toimintasuunnitelmat, ohjelmat ja aikataulut kunkin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten hyväksyttäviksi. Ne on toimitettava vähintään 30 päivää ennen toiminnan aloittamista. Tammikuussa 2021 toteutettavaa lentoliikennettä koskevat ilmoitukset on tehtävä mahdollisimman pian ennen toiminnan aloittamista.

2.   Jollei 9 artiklasta muuta johdu, 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuna tämän asetuksen ensimmäisenä soveltamispäivänä käynnissä olevaa IATA:n liikennekautta koskevat ja ensimmäistä sen jälkeistä liikennekautta koskevat toimintasuunnitelmat, ohjelmat ja aikataulut voidaan toimittaa ja hyväksyä ennen kyseistä päivää.

3.   Tällä asetuksella ei estetä jäsenvaltioita myöntämästä lupia säännölliseen lentoliikenteeseen, jota unionin lentoliikenteen harjoittajat harjoittavat Yhdistyneen kuningaskunnan niille myöntämien oikeuksien perusteella. Tällaisten lupien osalta jäsenvaltiot eivät saa harjoittaa syrjintää unionin lentoliikenteen harjoittajien välillä.

11 artikla

Luvan epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti ja rajoittaminen

1.   Jäsenvaltioiden on evättävä tai tapauksen mukaan peruutettava kokonaan tai tilapäisesti Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupa, jos

| a) | lentoliikenteen harjoittajaa ei voida pitää tämän asetuksen mukaisena Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajana; tai |
| --- | --- |

a)

lentoliikenteen harjoittajaa ei voida pitää tämän asetuksen mukaisena Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajana; tai

| b) | 9 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty. |
| --- | --- |

b)

9 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty.

2.   Jäsenvaltioiden on evättävä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupa, peruutettava se kokonaan tai tilapäisesti, rajoitettava sitä tai asetettava sille ehtoja tai rajoitettava lentoliikenteen harjoittajan toimintaa tai asetettava sen toiminnalle ehtoja seuraavissa tilanteissa:

| a) | sovellettavia turvallisuus- ja turvavaatimuksia ei noudateta; |
| --- | --- |

a)

sovellettavia turvallisuus- ja turvavaatimuksia ei noudateta;

| b) | sovellettavia vaatimuksia, jotka koskevat lentoliikenteessä käytettävien ilma-alusten pääsyä asianomaisen jäsenvaltion alueelle, toimintaa sen alueella tai lähtöä sen alueelta, ei noudateta; |
| --- | --- |

b)

sovellettavia vaatimuksia, jotka koskevat lentoliikenteessä käytettävien ilma-alusten pääsyä asianomaisen jäsenvaltion alueelle, toimintaa sen alueella tai lähtöä sen alueelta, ei noudateta;

| c) | sovellettavia vaatimuksia, jotka koskevat ilma-aluksessa olevien matkustajien, miehistön, matkatavaroiden, rahdin ja/tai postin pääsyä asianomaisen jäsenvaltion alueelle, olemista sen alueella tai lähtöä sen alueelta (mukaan luettuina maahantuloa, selvitystä, maahanmuuttoa, passeja, tulleja ja karanteenia koskevat määräykset tai postin osalta postisäännöt), ei noudateta. |
| --- | --- |

c)

sovellettavia vaatimuksia, jotka koskevat ilma-aluksessa olevien matkustajien, miehistön, matkatavaroiden, rahdin ja/tai postin pääsyä asianomaisen jäsenvaltion alueelle, olemista sen alueella tai lähtöä sen alueelta (mukaan luettuina maahantuloa, selvitystä, maahanmuuttoa, passeja, tulleja ja karanteenia koskevat määräykset tai postin osalta postisäännöt), ei noudateta.

3.   Jäsenvaltioiden on evättävä Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien liikennöintiluvat, peruutettava ne kokonaan tai tilapäisesti, rajoitettava niitä tai asetettava niille ehtoja tai rajoitettava lentoliikenteen harjoittajien toimintaa tai asetettava niiden toiminnalle ehtoja, jos komissio vaatii sitä jäsenvaltioilta 7 tai 8 artiklan mukaisesti.

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille ilman aiheetonta viivytystä kaikista päätöksistä evätä tai peruuttaa Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupa 1 ja 2 kohdan nojalla.

12 artikla

Todistukset ja lupakirjat

Jäsenvaltioiden on tunnustettava Yhdistyneen kuningaskunnan lentoliikenteen harjoittajien tämän asetuksen mukaisesti harjoittamaa lentoliikennettä varten Yhdistyneen kuningaskunnan myöntämät tai hyväksymät lentokelpoisuustodistukset, pätevyystodistukset ja lupakirjat, jotka ovat edelleen voimassa, edellyttäen, että tällaiset todistukset tai lupakirjat on myönnetty tai hyväksytty vähintään Chicagon yleissopimuksen nojalla vahvistettujen asiaankuuluvien kansainvälisten standardien nojalla ja mukaisesti.

13 artikla

Neuvottelut ja yhteistyö

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarpeen mukaan neuvoteltava ja tehtävä yhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisten viranomaisten kanssa tämän asetuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi.

2.   Jäsenvaltioiden on pyynnöstä ja ilman aiheetonta viivytystä toimitettava komissiolle tämän artiklan 1 kohdan nojalla saadut tiedot tai muut tiedot, joilla on merkitystä 7 ja 8 artiklan täytäntöönpanon kannalta.

14 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 1008/2008 perustettu komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

3.   Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 8 artiklaa yhdessä sen 5 artiklan kanssa.

15 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan nojalla.

Edellä olevia 9 artiklan 3 kohtaa ja 10 artiklan 2 kohtaa sovelletaan kuitenkin tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta, jos Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehty lentoliikenteen harjoittamista koskeva kattava sopimus, jossa unioni on osapuolena, on tullut voimaan tai tapauksen mukaan sitä sovelletaan väliaikaisesti 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun päivään mennessä.

4.   Tämän asetuksen soveltaminen päättyy aiempana seuraavista päivistä:

| a) | 30 päivänä kesäkuuta 2021; |
| --- | --- |

a)

30 päivänä kesäkuuta 2021;

| b) | päivänä, jona 3 kohdassa tarkoitettu sopimus tulee voimaan, tai tapauksen mukaan päivänä, josta alkaen sitä sovelletaan väliaikaisesti. |
| --- | --- |

b)

päivänä, jona 3 kohdassa tarkoitettu sopimus tulee voimaan, tai tapauksen mukaan päivänä, josta alkaen sitä sovelletaan väliaikaisesti.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

1

(2)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2020/135, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/266, annettu 25 päivänä helmikuuta 2020, luvan antamisesta aloittaa neuvottelut Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kanssa uuden kumppanuussopimuksen tekemiseksi (EUVL L 58, 27.2.2020, s. 53).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/712, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, kilpailun turvaamisesta lentoliikenteessä ja asetuksen (EY) N:o 868/2004 kumoamisesta (EUVL L 123, 10.5.2019, s. 4).

7

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/97 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/97

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2226,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

tietyistä ilmailun turvallisuusnäkökohdista Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevassa sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päättyessä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi, jäljempänä ’siirtymäkausi’, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin unionin osalta neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (3), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. Erosopimuksen 126 artiklassa määrätty siirtymäkausi, jäljempänä ’siirtymäkausi’, jonka aikana unionin oikeutta sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 127 artiklan mukaisesti, päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 (4) päätavoitteena on yhtenäisen ja korkean ilmailun turvallisuustason luominen ja ylläpitäminen unionissa. Tätä varten on perustettu ilmailutoiminnan sertifiointijärjestelmä, jotta voidaan saavuttaa vaadittu turvallisuustaso ja mahdollistaa tarvittavat tarkastukset sekä myönnettyjen todistusten vastavuoroinen hyväksyntä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 (4) päätavoitteena on yhtenäisen ja korkean ilmailun turvallisuustason luominen ja ylläpitäminen unionissa. Tätä varten on perustettu ilmailutoiminnan sertifiointijärjestelmä, jotta voidaan saavuttaa vaadittu turvallisuustaso ja mahdollistaa tarvittavat tarkastukset sekä myönnettyjen todistusten vastavuoroinen hyväksyntä.

| (3) | Ilmailun turvallisuuden alalla monet sidosryhmät voivat erilaisin toimenpitein varautua seurauksiin, joita todistuksille ja hyväksynnöille aiheutuu siirtymäkauden päättyessä, jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan uusista suhteista ilmailun turvallisuuden alalla ei ole saatu aikaan sopimusta. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa todistuksesta vastaavan viranomaisen vaihtaminen jonkin jäsenvaltion siviili-ilmailuviranomaiseen sekä Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, myöntämän todistuksen hakeminen ennen siirtymäkauden päättymistä siten, että todistuksen voimassaolo alkaa siirtymäkauden päättymistä seuraavasta päivästä. |
| --- | --- |

(3)

Ilmailun turvallisuuden alalla monet sidosryhmät voivat erilaisin toimenpitein varautua seurauksiin, joita todistuksille ja hyväksynnöille aiheutuu siirtymäkauden päättyessä, jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan uusista suhteista ilmailun turvallisuuden alalla ei ole saatu aikaan sopimusta. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa todistuksesta vastaavan viranomaisen vaihtaminen jonkin jäsenvaltion siviili-ilmailuviranomaiseen sekä Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, myöntämän todistuksen hakeminen ennen siirtymäkauden päättymistä siten, että todistuksen voimassaolo alkaa siirtymäkauden päättymistä seuraavasta päivästä.

| (4) | Tiettyjen todistusten osalta on kuitenkin toteutettava erityistoimenpiteitä siirtymäkauden päättymisen aiheuttamien vaikutusten korjaamiseksi. Tämä koskee erityisesti ennen siirtymäkauden päättymistä myönnettyjä suunnittelutodistuksia, jotka virasto on myöntänyt suunnitteluorganisaatioille, joiden pääasiallinen toimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tai jotka viraston hyväksymät suunnitteluorganisaatiot ovat myöntäneet. Kyseiseen ajankohtaan saakka virasto vastasi Yhdistyneen kuningaskunnan puolesta kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa ja sen liitteissä tarkoitetuista ”suunnitteluvaltion” tehtävistä asetuksen (EU) 2018/1139 77 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siirtymäkauden päätyttyä kyseiset ”suunnitteluvaltion” tehtävät hoitaa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta Yhdistyneen kuningaskunnan siviili-ilmailuviranomainen. Tämän muutoksen huomioon ottamiseksi Yhdistynyt kuningaskunta on antanut lainsäädäntöä, jonka mukaan ennen siirtymäkauden päättymistä myönnetyt suunnittelutodistukset katsotaan siirtymäkauden päättymisestä alkaen Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti myönnetyiksi. |
| --- | --- |

(4)

Tiettyjen todistusten osalta on kuitenkin toteutettava erityistoimenpiteitä siirtymäkauden päättymisen aiheuttamien vaikutusten korjaamiseksi. Tämä koskee erityisesti ennen siirtymäkauden päättymistä myönnettyjä suunnittelutodistuksia, jotka virasto on myöntänyt suunnitteluorganisaatioille, joiden pääasiallinen toimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tai jotka viraston hyväksymät suunnitteluorganisaatiot ovat myöntäneet. Kyseiseen ajankohtaan saakka virasto vastasi Yhdistyneen kuningaskunnan puolesta kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa ja sen liitteissä tarkoitetuista ”suunnitteluvaltion” tehtävistä asetuksen (EU) 2018/1139 77 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Siirtymäkauden päätyttyä kyseiset ”suunnitteluvaltion” tehtävät hoitaa Yhdistyneen kuningaskunnan osalta Yhdistyneen kuningaskunnan siviili-ilmailuviranomainen. Tämän muutoksen huomioon ottamiseksi Yhdistynyt kuningaskunta on antanut lainsäädäntöä, jonka mukaan ennen siirtymäkauden päättymistä myönnetyt suunnittelutodistukset katsotaan siirtymäkauden päättymisestä alkaen Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti myönnetyiksi.

| (5) | Unionin osalta on tarpeen ryhtyä erityistoimenpiteisiin, jotta varmistetaan, että unioniin rekisteröityjen ilma-alusten osalta tällaisiin suunnittelutodistuksiin perustuneet suunnittelut katetaan asetuksen (EU) 2018/1139 soveltamisalaan kuuluvilla suunnittelutodistuksilla siirtymäkauden päätyttyä. Erityistoimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että asianomaiset ilma-alusten käyttäjät voivat jatkaa kyseessä olevien tuotteiden käyttöä. Näin ollen on tarpeen säätää, että siirtymäkauden päättymisen jälkeisestä päivästä alkaen viraston tai tapauksen mukaan sen hyväksymän suunnitteluorganisaation katsotaan myöntäneen kyseisiä suunnitteluja koskevat suunnittelutodistukset. Asetuksessa (EU) 2018/1139 ja asiaa koskevissa komission säädöksissä käsitellään tällaisia suunnittelutodistuksia, jotka on myönnetty sillä perusteella, että kyseinen ilma-alus on rekisteröity jäsenvaltiossa, vaikka suunnitteluvaltiona on kolmas maa. |
| --- | --- |

(5)

Unionin osalta on tarpeen ryhtyä erityistoimenpiteisiin, jotta varmistetaan, että unioniin rekisteröityjen ilma-alusten osalta tällaisiin suunnittelutodistuksiin perustuneet suunnittelut katetaan asetuksen (EU) 2018/1139 soveltamisalaan kuuluvilla suunnittelutodistuksilla siirtymäkauden päätyttyä. Erityistoimenpiteiden olisi mahdollistettava se, että asianomaiset ilma-alusten käyttäjät voivat jatkaa kyseessä olevien tuotteiden käyttöä. Näin ollen on tarpeen säätää, että siirtymäkauden päättymisen jälkeisestä päivästä alkaen viraston tai tapauksen mukaan sen hyväksymän suunnitteluorganisaation katsotaan myöntäneen kyseisiä suunnitteluja koskevat suunnittelutodistukset. Asetuksessa (EU) 2018/1139 ja asiaa koskevissa komission säädöksissä käsitellään tällaisia suunnittelutodistuksia, jotka on myönnetty sillä perusteella, että kyseinen ilma-alus on rekisteröity jäsenvaltiossa, vaikka suunnitteluvaltiona on kolmas maa.

| (6) | On tarpeen selventää, että kyseisiin suunnittelutodistuksiin sovelletaan asetuksessa (EU) 2018/1139 ja sen tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (5) nojalla hyväksytyissä asiaankuuluvissa täytäntöönpanosäädöksissä ja delegoiduissa säädöksissä säädettyjä asiaankuuluvia sääntöjä, ja erityisesti sääntöjä, jotka koskevat suunnittelun sertifiointia ja pakollisia jatkuvaa lentokelpoisuutta koskevia tietoja. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen selventää, että kyseisiin suunnittelutodistuksiin sovelletaan asetuksessa (EU) 2018/1139 ja sen tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (5) nojalla hyväksytyissä asiaankuuluvissa täytäntöönpanosäädöksissä ja delegoiduissa säädöksissä säädettyjä asiaankuuluvia sääntöjä, ja erityisesti sääntöjä, jotka koskevat suunnittelun sertifiointia ja pakollisia jatkuvaa lentokelpoisuutta koskevia tietoja.

| (7) | Siirtymäajan päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(7)

Siirtymäajan päättymiseen liittyvän kiireellisyyden vuoksi olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (8) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli pitää yllä siviili-ilmailun korkeaa ja yhtenäistä turvallisuustasoa unionissa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli pitää yllä siviili-ilmailun korkeaa ja yhtenäistä turvallisuustasoa unionissa, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (9) | Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja niitä olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona siirtymäkausi päättyy, jollei Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus, jossa määrätään siviili-ilmailun turvallisuutta koskevista tässä asetuksessa tarkoitettuihin suunnittelutodistuksiin liittyvistä asioista, ole tullut voimaan tai jollei sitä sovelleta väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä, |
| --- | --- |

(9)

Tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti, ja niitä olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona siirtymäkausi päättyy, jollei Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen sopimus, jossa määrätään siviili-ilmailun turvallisuutta koskevista tässä asetuksessa tarkoitettuihin suunnittelutodistuksiin liittyvistä asioista, ole tullut voimaan tai jollei sitä sovelleta väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä asetuksessa vahvistetaan siirtymäkauden päättymiseen liittyvät erityissäännökset, jotka koskevat tiettyjä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 tai asetuksen (EU) 2018/1139 nojalla sellaisille luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille myönnettyjä lentoturvallisuustodistuksia, joiden päätoimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

2.   Tätä asetusta sovelletaan liitteessä lueteltuihin suunnittelutodistuksiin, jotka ovat voimassa tämän asetuksen soveltamispäivää edeltävänä päivänä ja jotka virasto on myöntänyt luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, joiden päätoimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa, tai jotka on myöntänyt suunnitteluorganisaatio, jonka päätoimipaikka sijaitsee Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

3.   Tätä asetusta sovelletaan ainoastaan unionissa rekisteröityjen ilma-alusten osalta.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1139 vastaavia määritelmiä sekä mainitun asetuksen ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla hyväksyttyjen delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten määritelmiä.

3 artikla

Todistusten voimassaolo

Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut suunnittelutodistukset katsotaan 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen myönnetyiksi seuraavasti:

| 1) | viraston myöntämiksi katsotaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todistukset, jotka virasto oli myöntänyt; |
| --- | --- |

1)

viraston myöntämiksi katsotaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todistukset, jotka virasto oli myöntänyt;

| 2) | viraston hyväksymän organisaation myöntämiksi katsotaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todistukset, jotka viraston hyväksymä suunnitteluorganisaatio oli myöntänyt. |
| --- | --- |

2)

viraston hyväksymän organisaation myöntämiksi katsotaan 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todistukset, jotka viraston hyväksymä suunnitteluorganisaatio oli myöntänyt.

4 artikla

3 artiklalla säänneltyjä todistuksia koskevat säännöt ja velvoitteet

1.   Tämän asetuksen 3 artiklalla säänneltyihin todistuksiin sovelletaan sääntöjä, joita niihin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1139 mukaisesti sekä kyseisen asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla hyväksyttyjen asiaankuuluvien delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten ja erityisesti komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 (6) mukaisesti.

2.   Virastolla on asetuksessa (EU) 2018/1139 ja kyseisen asetuksen tai asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla hyväksytyissä asiaankuuluvissa delegoiduissa säädöksissä ja täytäntöönpanosäädöksissä vahvistetut valtuudet kolmannessa maassa päätoimipaikkaansa pitäviin tahoihin nähden.

5 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Tätä asetusta sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan mukaisesti.

3.   Tätä asetusta ei sovelleta, jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä on tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun päivään mennessä tullut voimaan tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin suunnittelutodistuksiin liittyvät siviili-ilmailun turvallisuuskysymykset kattava sopimus tai, tapauksen mukaan, jos tällaista sopimusta sovelletaan väliaikaisesti kyseiseen päivään mennessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

1

(2)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Neuvoston päätös (EU) 2020/135, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 216/2008, annettu 20 päivänä helmikuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta (EUVL L 79, 19.3.2008, s. 1).

5

(6)  Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1).

6

---

LIITE

LUETTELO 1 ARTIKLASSA TARKOITETUISTA TODISTUKSISTA

| 1. | Komission asetus (EU) N:o 748/2012 (1), liite I, 21 osa, A luku, B alaluku (Tyyppihyväksyntätodistukset ja rajoitetut tyyppihyväksyntätodistukset) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Asetus (EU) N:o 748/2012, liite I, 21 osa, A luku, D alaluku (Tyyppihyväksyntätodistuksiin ja rajoitettuihin tyyppihyväksyntätodistuksiin tehtävät muutokset) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Asetus (EU) N:o 748/2012, liite I, 21 osa, A luku, E alaluku (Lisätyyppihyväksyntätodistukset) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Asetus (EU) N:o 748/2012, liite I, 21 osa, A luku, M alaluku (Korjaukset) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Asetus (EU) N:o 748/2012, liite I, 21 osa, A luku, O alaluku (ETSO-valtuutukset) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Asetus (EU) N:o 748/2012, liite I, 21 osa, A luku, J alaluku (Suunnitteluorganisaation hyväksyntä) |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristösertifiointia sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden sertifiointia koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1).

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/102

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2227,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

asetuksen (EU) 2017/2403 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä myönnettävistä kalastusluvista ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimista unionin vesillä

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan nojalla.

| (2) | Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä 'erosopimus', sisältää järjestelyjä unionin oikeuden määräysten ja säännösten soveltamiseksi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen päivän jälkeen, jona perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhteistä kalastuspolitiikkaa (YKP) sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa siirtymäkauden aikana erosopimuksen mukaisesti, ja sen soveltaminen lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2020. |
| --- | --- |

(2)

Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (2), jäljempänä 'erosopimus', sisältää järjestelyjä unionin oikeuden määräysten ja säännösten soveltamiseksi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen päivän jälkeen, jona perussopimuksia lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Yhteistä kalastuspolitiikkaa (YKP) sovelletaan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa siirtymäkauden aikana erosopimuksen mukaisesti, ja sen soveltaminen lakkaa 31 päivänä joulukuuta 2020.

| (3) | Kun YKP:aa lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Yhdistyneen kuningaskunnan vedet (aluemeri ja siihen rajoittuva yksinomainen talousvyöhyke) eivät enää kuulu unionin vesiin. Koska unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä ei ole tehty kalastusta koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, vaarana on, että unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksilla ei tämän seurauksena ole mahdollisuutta käyttää kaikkia vuonna 2021 mahdollisesti käytettävissä olevia kalastusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(3)

Kun YKP:aa lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Yhdistyneen kuningaskunnan vedet (aluemeri ja siihen rajoittuva yksinomainen talousvyöhyke) eivät enää kuulu unionin vesiin. Koska unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä ei ole tehty kalastusta koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, vaarana on, että unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksilla ei tämän seurauksena ole mahdollisuutta käyttää kaikkia vuonna 2021 mahdollisesti käytettävissä olevia kalastusmahdollisuuksia.

| (4) | Kalastuksen kestävyyden varmistamiseksi ja ottaen huomioon kalastuksen merkitys monien yhteisöjen taloudellisena elinkeinona unionissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi säilytettävä mahdollisuus toteuttaa järjestelyjä, joilla jatketaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten vastavuoroista pääsyä toistensa vesille 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen. Tämän asetuksen tavoitteena on luoda asianmukainen oikeudellinen kehys tällaista vastavuoroista pääsyä varten. |
| --- | --- |

(4)

Kalastuksen kestävyyden varmistamiseksi ja ottaen huomioon kalastuksen merkitys monien yhteisöjen taloudellisena elinkeinona unionissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa olisi säilytettävä mahdollisuus toteuttaa järjestelyjä, joilla jatketaan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten vastavuoroista pääsyä toistensa vesille 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen. Tämän asetuksen tavoitteena on luoda asianmukainen oikeudellinen kehys tällaista vastavuoroista pääsyä varten.

| (5) | Tämän asetuksen alueellinen soveltamisala ja viittaukset Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivät kata Gibraltaria. |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen alueellinen soveltamisala ja viittaukset Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivät kata Gibraltaria.

| (6) | Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan on määrä vahvistaa vuoden 2021 kalastusmahdollisuudet noudattaen kaikilta osin Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (3) 61 ja 62 artiklassa määrättyjä vaatimuksia. Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ja vakaus unionin vesillä ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä, jäsenvaltioiden kiintiöt ja osuudet olisi vahvistettava sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti ja Yhdistyneen kuningaskunnan kiintiöt ja osuudet sovellettavan Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan on määrä vahvistaa vuoden 2021 kalastusmahdollisuudet noudattaen kaikilta osin Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (3) 61 ja 62 artiklassa määrättyjä vaatimuksia. Jotta varmistetaan meren elollisten luonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ja vakaus unionin vesillä ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä, jäsenvaltioiden kiintiöt ja osuudet olisi vahvistettava sovellettavan unionin oikeuden mukaisesti ja Yhdistyneen kuningaskunnan kiintiöt ja osuudet sovellettavan Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti.

| (7) | Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksilla on pitkään ollut perinteenä kalastaa unionin vesillä ja päinvastoin, ja jotta näille vesille olisi vastavuoroinen pääsy, unionin olisi säädettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten pääsyä unionin vesille koskevasta järjestelystä, jonka turvin kalastusalukset voivat lupien nojalla kalastaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettävät kiintiöosuudet samoin edellytyksin kuin unionin kalastusalukset. Tällaiset kalastusluvat olisi myönnettävä ainoastaan, jos ja siltä osin kuin Yhdistynyt kuningaskunta edelleen myöntää unionin kalastusaluksille lupia jatkaa kalastusta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä. |
| --- | --- |

(7)

Kun otetaan huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksilla on pitkään ollut perinteenä kalastaa unionin vesillä ja päinvastoin, ja jotta näille vesille olisi vastavuoroinen pääsy, unionin olisi säädettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten pääsyä unionin vesille koskevasta järjestelystä, jonka turvin kalastusalukset voivat lupien nojalla kalastaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettävät kiintiöosuudet samoin edellytyksin kuin unionin kalastusalukset. Tällaiset kalastusluvat olisi myönnettävä ainoastaan, jos ja siltä osin kuin Yhdistynyt kuningaskunta edelleen myöntää unionin kalastusaluksille lupia jatkaa kalastusta Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2403 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kalastuslupien myöntämistä ja hallinnointia kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastavien kalastusalusten osalta sekä unionin vesillä kalastustoimia harjoittavien kolmansien maiden kalastusalusten osalta. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2017/2403 (4) vahvistetaan säännöt, jotka koskevat kalastuslupien myöntämistä ja hallinnointia kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä kalastavien kalastusalusten osalta sekä unionin vesillä kalastustoimia harjoittavien kolmansien maiden kalastusalusten osalta.

| (9) | Asetuksessa (EU) 2017/2403 vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin kalastusalusten kolmannen maan vesillä sopimuskehyksen ulkopuolella harjoittamia kalastustoimia, ja säädetään, että lippujäsenvaltio voi myöntää suoria lupia, ja vahvistetaan tällaisten lupien myöntämistä koskevat edellytykset ja menettelyt. Kun otetaan huomioon niiden unionin kalastusalusten lukumäärä, jotka harjoittavat kalastustoimintaa Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä, kyseiset edellytykset ja menettelyt johtaisivat huomattaviin viivästyksiin ja lisäisivät hallinnollista rasitetta, jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä kalastusta koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta ei tehdä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa erityiset edellytykset ja menettelyt, joilla helpotetaan sitä, että Yhdistynyt kuningaskunta myöntää unionin kalastusaluksille luvat harjoittaa kalastustoimintaa Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksessa (EU) 2017/2403 vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin kalastusalusten kolmannen maan vesillä sopimuskehyksen ulkopuolella harjoittamia kalastustoimia, ja säädetään, että lippujäsenvaltio voi myöntää suoria lupia, ja vahvistetaan tällaisten lupien myöntämistä koskevat edellytykset ja menettelyt. Kun otetaan huomioon niiden unionin kalastusalusten lukumäärä, jotka harjoittavat kalastustoimintaa Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä, kyseiset edellytykset ja menettelyt johtaisivat huomattaviin viivästyksiin ja lisäisivät hallinnollista rasitetta, jos unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä kalastusta koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta ei tehdä. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa erityiset edellytykset ja menettelyt, joilla helpotetaan sitä, että Yhdistynyt kuningaskunta myöntää unionin kalastusaluksille luvat harjoittaa kalastustoimintaa Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä.

| (10) | On tarpeen poiketa kolmansien maiden kalastusaluksiin sovellettavista säännöistä ja säätää erityisistä edellytyksistä ja menettelyistä, joiden nojalla unioni voi myöntää Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille lupia harjoittaa kalastustoimintaa unionin vesillä. |
| --- | --- |

(10)

On tarpeen poiketa kolmansien maiden kalastusaluksiin sovellettavista säännöistä ja säätää erityisistä edellytyksistä ja menettelyistä, joiden nojalla unioni voi myöntää Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille lupia harjoittaa kalastustoimintaa unionin vesillä.

| (11) | Asetus (EU) 2017/2403 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(11)

Asetus (EU) 2017/2403 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (12) | Erosopimuksessa määrätty siirtymäkausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Koska unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä ei ole tehty kalastusta koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan nojalla. Varotoimenpiteenä sitä olisi sovellettava siihen päivämäärään asti, joka on aiempi seuraavista kahdesta päivämäärästä: 31 päivä joulukuuta 2021 tai päivä, jona unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kalastusta koskevia määräyksiä sisältävä sopimus tulee voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen alkaa. |
| --- | --- |

(12)

Erosopimuksessa määrätty siirtymäkausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Koska unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välillä ei ole tehty kalastusta koskevia määräyksiä sisältävää sopimusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä olisi sovellettava sitä päivää seuraavasta päivästä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan nojalla. Varotoimenpiteenä sitä olisi sovellettava siihen päivämäärään asti, joka on aiempi seuraavista kahdesta päivämäärästä: 31 päivä joulukuuta 2021 tai päivä, jona unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kalastusta koskevia määräyksiä sisältävä sopimus tulee voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen alkaa.

| (13) | Koska tämä asetus on tarpeen hyväksyä ennen sitä päivää, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan nojalla, ja koska on tarpeen säätää menettelyistä, joilla sallitaan viimeistään kyseisenä päivänä kestävät kalastustoimet Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ja unionin vesillä vastavuoroisuuden pohjalta, jotta vältetään kalastustoimien äkillinen loppuminen, olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta. |
| --- | --- |

(13)

Koska tämä asetus on tarpeen hyväksyä ennen sitä päivää, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan nojalla, ja koska on tarpeen säätää menettelyistä, joilla sallitaan viimeistään kyseisenä päivänä kestävät kalastustoimet Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ja unionin vesillä vastavuoroisuuden pohjalta, jotta vältetään kalastustoimien äkillinen loppuminen, olisi poikettava Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevassa 4 artiklassa tarkoitetusta kahdeksan viikon määräajasta.

| (14) | Jotta sekä unionin että Yhdistyneen kuningaskunnan toimijat voisivat jatkaa kalastusta, unionin vesillä harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat kalastusluvat olisi myönnettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille ainoastaan, jos ja siltä osin kuin komissio varmistuu siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta myöntää unionin kalastusaluksille vastavuoroisuuden pohjalta oikeuden harjoittaa kalastustoimia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä, |
| --- | --- |

(14)

Jotta sekä unionin että Yhdistyneen kuningaskunnan toimijat voisivat jatkaa kalastusta, unionin vesillä harjoitettavaa kalastustoimintaa koskevat kalastusluvat olisi myönnettävä Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksille ainoastaan, jos ja siltä osin kuin komissio varmistuu siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta myöntää unionin kalastusaluksille vastavuoroisuuden pohjalta oikeuden harjoittaa kalastustoimia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2017/2403 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2017/2403 seuraavasti:

| 1) | lisätään II osaston II lukuun jakso seuraavasti:


  ”
  4 jakso




  Unionin kalastusalusten kalastustoimet Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä




  18 a artikla
  Soveltamisala
  Poiketen siitä, mitä 3 jaksossa säädetään, tätä jaksoa sovelletaan unionin kalastusalusten Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoittamiin kalastustoimiin.


  18 b artikla
  Määritelmä
  Tässä jaksossa ilmaisulla 'Yhdistyneen kuningaskunnan vedet' tarkoitetaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti määriteltyjä Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä.


  18 c artikla
  Menettely Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusluvan saamiseksi

  1.   Lippujäsenvaltion, joka on todentanut 5 artiklassa esitettyjen edellytysten noudattamisen, on lähetettävä komissiolle vastaava hakemus tai luettelo hakemuksista Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusluvan saamiseksi.


  2.   Kussakin hakemuksessa tai luettelossa hakemuksista on oltava tiedot, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on pyytänyt kalastusluvan myöntämiseksi, vaaditussa esitysmuodossa, sellaisena kuin Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut sen komissiolle.


  3.   Komissio toimittaa jäsenvaltioille 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ja esitysmuodon. Komissio voi pyytää lippujäsenvaltiolta mitä tahansa lisätietoja, jotka ovat tarpeen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten noudattamisen todentamiseksi.


  4.   Jos komissio toteaa hakemuksen tai 3 kohdan nojalla pyydetyt lisätiedot saatuaan, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, se toimittaa hakemuksen viipymättä edelleen Yhdistyneelle kuningaskunnalle.


  5.   Heti kun Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa komissiolle, että se on päättänyt myöntää kalastusluvan jollekin unionin kalastusalukselle tai evätä luvan joltakin unionin kalastusalukselta, komissio ilmoittaa siitä välittömästi lippujäsenvaltiolle.


  6.   Lippujäsenvaltio voi myöntää kalastusluvan kalastustoimiin Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ainoastaan sen jälkeen, kun sille on ilmoitettu, että Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt myöntää luvan asiaankuuluvalle unionin kalastusalukselle.


  7.   Kalastustoimia ei saa aloittaa ennen kuin sekä lippujäsenvaltio että Yhdistynyt kuningaskunta ovat myöntäneet kalastusluvan.


  8.   Jos Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa komissiolle, että se on päättänyt keskeyttää tai peruuttaa jollekin unionin kalastusalukselle myönnetyn kalastusluvan, komissio ilmoittaa siitä välittömästi lippujäsenvaltiolle. Kyseisen jäsenvaltion on keskeytettävä tai peruutettava Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavia kalastustoimia varten myöntämänsä kalastusluvat vastaavasti.


  9.   Jos Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa lippujäsenvaltiolle suoraan, että se on päättänyt myöntää kalastusluvan jollekin unionin kalastusalukselle tai evätä, keskeyttää tai peruuttaa unionin kalastusalukselle myönnetyn luvan, lippujäsenvaltion on ilmoitettava siitä välittömästi komissiolle. Kyseisen jäsenvaltion on keskeytettävä tai peruutettava Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavia kalastustoimia varten myöntämänsä kalastusluvat vastaavasti.



  18 d artikla
  Seuranta
  Komissio seuraa unionin kalastusalusten Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoittamiin kalastustoimiin tarkoitettujen kalastuslupien myöntämistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.” |
| --- | --- |

1)

lisätään II osaston II lukuun jakso seuraavasti:

”
  4 jakso

Unionin kalastusalusten kalastustoimet Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä

18 a artikla

Soveltamisala

Poiketen siitä, mitä 3 jaksossa säädetään, tätä jaksoa sovelletaan unionin kalastusalusten Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoittamiin kalastustoimiin.

18 b artikla

Määritelmä

Tässä jaksossa ilmaisulla 'Yhdistyneen kuningaskunnan vedet' tarkoitetaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti määriteltyjä Yhdistyneen kuningaskunnan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia vesiä.

18 c artikla

Menettely Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusluvan saamiseksi

1.   Lippujäsenvaltion, joka on todentanut 5 artiklassa esitettyjen edellytysten noudattamisen, on lähetettävä komissiolle vastaava hakemus tai luettelo hakemuksista Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusluvan saamiseksi.

2.   Kussakin hakemuksessa tai luettelossa hakemuksista on oltava tiedot, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on pyytänyt kalastusluvan myöntämiseksi, vaaditussa esitysmuodossa, sellaisena kuin Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut sen komissiolle.

3.   Komissio toimittaa jäsenvaltioille 2 kohdassa tarkoitetut tiedot ja esitysmuodon. Komissio voi pyytää lippujäsenvaltiolta mitä tahansa lisätietoja, jotka ovat tarpeen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen edellytysten noudattamisen todentamiseksi.

4.   Jos komissio toteaa hakemuksen tai 3 kohdan nojalla pyydetyt lisätiedot saatuaan, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, se toimittaa hakemuksen viipymättä edelleen Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

5.   Heti kun Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa komissiolle, että se on päättänyt myöntää kalastusluvan jollekin unionin kalastusalukselle tai evätä luvan joltakin unionin kalastusalukselta, komissio ilmoittaa siitä välittömästi lippujäsenvaltiolle.

6.   Lippujäsenvaltio voi myöntää kalastusluvan kalastustoimiin Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ainoastaan sen jälkeen, kun sille on ilmoitettu, että Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt myöntää luvan asiaankuuluvalle unionin kalastusalukselle.

7.   Kalastustoimia ei saa aloittaa ennen kuin sekä lippujäsenvaltio että Yhdistynyt kuningaskunta ovat myöntäneet kalastusluvan.

8.   Jos Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa komissiolle, että se on päättänyt keskeyttää tai peruuttaa jollekin unionin kalastusalukselle myönnetyn kalastusluvan, komissio ilmoittaa siitä välittömästi lippujäsenvaltiolle. Kyseisen jäsenvaltion on keskeytettävä tai peruutettava Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavia kalastustoimia varten myöntämänsä kalastusluvat vastaavasti.

9.   Jos Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa lippujäsenvaltiolle suoraan, että se on päättänyt myöntää kalastusluvan jollekin unionin kalastusalukselle tai evätä, keskeyttää tai peruuttaa unionin kalastusalukselle myönnetyn luvan, lippujäsenvaltion on ilmoitettava siitä välittömästi komissiolle. Kyseisen jäsenvaltion on keskeytettävä tai peruutettava Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoitettavia kalastustoimia varten myöntämänsä kalastusluvat vastaavasti.

18 d artikla

Seuranta

Komissio seuraa unionin kalastusalusten Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä harjoittamiin kalastustoimiin tarkoitettujen kalastuslupien myöntämistä Yhdistyneessä kuningaskunnassa.”

| 2) | lisätään osasto seuraavasti:


  ”III a OSASTO


  YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KALASTUSALUSTEN KALASTUSTOIMET UNIONIN VESILLÄ



  38 a artikla
  Soveltamisala
  Poiketen siitä, mitä III osastossa säädetään, tätä osastoa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten unionin vesillä harjoittamiin kalastustoimiin.


  38 b artikla
  Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimet
  Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalukset voivat harjoittaa unionin vesillä kalastustoimia sovellettavassa unionin oikeudessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti, edellyttäen että unionin aluksille myönnetään vastavuoroisuuden pohjalta pääsy harjoittamaan kalastustoimia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä.


  38 c artikla
  Yleiset periaatteet

  1.   Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalus ei saa harjoittaa kalastustoimia unionin vesillä, paitsi jos komissio on myöntänyt sille kalastusluvan. Sille myönnetään tällainen lupa vain, jos 2 kohdassa säädetyt kelpoisuusehdot täyttyvät.


  2.   Komissio voi myöntää kalastusluvan Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalukselle, jos






  a) | kalastusaluksella on Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisen viranomaisen myöntämä voimassa oleva kalastuslisenssi; |
| --- | --- | --- |

2)

lisätään osasto seuraavasti:

”III a OSASTO

YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN KALASTUSALUSTEN KALASTUSTOIMET UNIONIN VESILLÄ

38 a artikla

Soveltamisala

Poiketen siitä, mitä III osastossa säädetään, tätä osastoa sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten unionin vesillä harjoittamiin kalastustoimiin.

38 b artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten kalastustoimet

Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalukset voivat harjoittaa unionin vesillä kalastustoimia sovellettavassa unionin oikeudessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti, edellyttäen että unionin aluksille myönnetään vastavuoroisuuden pohjalta pääsy harjoittamaan kalastustoimia Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä.

38 c artikla

Yleiset periaatteet

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalus ei saa harjoittaa kalastustoimia unionin vesillä, paitsi jos komissio on myöntänyt sille kalastusluvan. Sille myönnetään tällainen lupa vain, jos 2 kohdassa säädetyt kelpoisuusehdot täyttyvät.

2.   Komissio voi myöntää kalastusluvan Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalukselle, jos

a)

kalastusaluksella on Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisen viranomaisen myöntämä voimassa oleva kalastuslisenssi;

| b) | Yhdistynyt kuningaskunta on merkinnyt kalastusaluksen komission käytettävissä olevaan alusrekisteriin; |
| --- | --- |

b)

Yhdistynyt kuningaskunta on merkinnyt kalastusaluksen komission käytettävissä olevaan alusrekisteriin;

| c) | kalastusalukseen ja kaikkiin siihen liittyviin tukialuksiin sovelletaan IMO:n tunnistenumerojärjestelmää, jos unionin oikeudessa sitä edellytetään; |
| --- | --- |

c)

kalastusalukseen ja kaikkiin siihen liittyviin tukialuksiin sovelletaan IMO:n tunnistenumerojärjestelmää, jos unionin oikeudessa sitä edellytetään;

| d) | kalastusalus ei sisälly LIS-alusten luetteloon, jonka alueellinen kalastuksenhoitojärjestö ja/tai unioni on LIS-asetuksen nojalla hyväksynyt; |
| --- | --- |

d)

kalastusalus ei sisälly LIS-alusten luetteloon, jonka alueellinen kalastuksenhoitojärjestö ja/tai unioni on LIS-asetuksen nojalla hyväksynyt;

| e) | Yhdistynyttä kuningaskuntaa ei ole merkitty yhteistyöhön osallistumattomien maiden luetteloon LIS-asetuksen nojalla tai kestämättömät kalastusmahdollisuudet sallivien maiden luetteloon asetuksen (EU) N:o 1026/2012 nojalla; ja |
| --- | --- |

e)

Yhdistynyttä kuningaskuntaa ei ole merkitty yhteistyöhön osallistumattomien maiden luetteloon LIS-asetuksen nojalla tai kestämättömät kalastusmahdollisuudet sallivien maiden luetteloon asetuksen (EU) N:o 1026/2012 nojalla; ja

| f) | kalastusmahdollisuudet ovat Yhdistyneen kuningaskunnan käytettävissä. |
| --- | --- |

f)

kalastusmahdollisuudet ovat Yhdistyneen kuningaskunnan käytettävissä.

3.   Luvan kalastustoimien harjoittamiseen unionin vesillä saaneen Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksen on noudatettava sääntöjä, joilla säännellään unionin kalastusalusten kalastustoimia sillä kalastusalueella, jolla kyseinen kalastusalus toimii.

38 d artikla

Menettely kalastuslupien saamista varten

1.   Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle kalastusalustensa lupia koskeva hakemus tai luettelo hakemuksista.

2.   Komissio voi pyytää Yhdistyneeltä kuningaskunnalta tarpeellisia lisätietoja todentaakseen, että 38 c artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset ovat täyttyneet.

3.   Kun on todettu, että 38 b artiklassa ja 38 c artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät, komissio voi myöntää kalastusluvan ja se ilmoittaa siitä viipymättä Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja asianomaisille jäsenvaltioille.

38 e artikla

Kalastuslupien hallinnointi

1.   Jos jokin 38 b artiklassa ja 38 c artiklan 2 kohdassa esitetty edellytys ei enää täyty, komissio ryhtyy asianmukaisiin toimiin, mukaan lukien luvan muuttaminen tai sen peruuttaminen, ja ilmoittaa asiasta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja asianomaisille jäsenvaltioille.

2.   Komissio voi kieltäytyä myöntämästä lupaa Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalukselle taikka peruuttaa tai keskeyttää tälle myönnetyn luvan seuraavissa tapauksissa:

| a) | olosuhteissa on tapahtunut perustavanlaatuinen muutos, joka koskee erityisesti unionin kalastusalusten vastavuoroista pääsyä Yhdistyneen kuningaskunnan vesille; |
| --- | --- |

a)

olosuhteissa on tapahtunut perustavanlaatuinen muutos, joka koskee erityisesti unionin kalastusalusten vastavuoroista pääsyä Yhdistyneen kuningaskunnan vesille;

| b) | meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen, hoitoon ja säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka; |
| --- | --- |

b)

meren elollisten luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen, hoitoon ja säilyttämiseen kohdistuu vakava uhka;

| c) | se on olennaisen tärkeää LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi tai torjumiseksi; |
| --- | --- |

c)

se on olennaisen tärkeää LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi tai torjumiseksi;

| d) | komissio katsoo sen asianmukaiseksi 18 d artiklan mukaisten seurantatoimien tulosten perusteella; |
| --- | --- |

d)

komissio katsoo sen asianmukaiseksi 18 d artiklan mukaisten seurantatoimien tulosten perusteella;

| e) | Yhdistynyt kuningaskunta perusteettomasti epää, keskeyttää tai peruuttaa unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesille myönnetyn luvan harjoittaa kalastustoimia. |
| --- | --- |

e)

Yhdistynyt kuningaskunta perusteettomasti epää, keskeyttää tai peruuttaa unionin kalastusaluksille Yhdistyneen kuningaskunnan vesille myönnetyn luvan harjoittaa kalastustoimia.

3.   Komissio ilmoittaa välittömästi Yhdistyneelle kuningaskunnalle, jos se epää, keskeyttää tai peruuttaa luvan 2 kohdan mukaisesti.

38 f artikla

Kalastustoimien lopettaminen

1.   Jos Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnetyt kalastusmahdollisuudet katsotaan kokonaan käytetyiksi, komissio ilmoittaa siitä viipymättä Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille valvontaviranomaisille. Jotta voidaan varmistaa käyttämättöminä olevia kalastusmahdollisuuksia hyödyntävien kalastustoimien jatkuminen, mikä saattaa vaikuttaa myös kokonaan käytettyihin kalastusmahdollisuuksiin, komissio pyytää Yhdistynyttä kuningaskuntaa ilmoittamaan sille teknisistä toimenpiteistä, joilla estetään kielteiset vaikutukset jo kokonaan käytettyihin kalastusmahdollisuuksiin.

2.   Yhdistyneen kuningaskunnan lipun alla purjehtiville kalastusaluksille myönnetyt kalastusluvat katsotaan keskeytetyiksi kyseessä olevien kalastustoimien osalta 1 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen päivämäärästä lähtien, eivätkä kalastusalukset saa enää harjoittaa kyseisiä kalastustoimia.

3.   Kalastusluvat on katsottava peruutetuiksi, jos 2 kohdan mukainen kalastuslupien keskeytys koskee kaikkia kalastustoimia, joita varten luvat on myönnetty.

38 g artikla

Kiintiöiden ylittäminen unionin vesillä

Jos komissio toteaa Yhdistyneen kuningaskunnan ylittäneen kiintiön, joka sille on myönnetty tietyn kalakannan tai kalakantaryhmän osalta, komissio vähentää Yhdistyneelle kuningaskunnalle myönnettyjä muita kiintiöitä. Komissio pyrkii varmistamaan, että vähennyksen määrä on yhdenmukainen jäsenvaltioille vastaavissa olosuhteissa määrättävien vähennysten kanssa.

38 h artikla

Valvonta ja noudattamisen valvonta

1.   Luvan kalastustoimien harjoittamiseen unionin vesillä saaneen Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksen on noudatettava samoja valvontasääntöjä, joilla säännellään unionin kalastusalusten kalastustoimia sillä kalastusalueella, jolla kyseinen kalastusalus toimii.

2.   Luvan kalastustoimien harjoittamiseen unionin vesillä saaneen Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksen on toimitettava komissiolle tai sen nimeämälle elimelle ja tapauksen mukaan rantajäsenvaltiolle tiedot, jotka unionin kalastusalusten edellytetään lähettävän lippujäsenvaltiolle valvonta-asetuksen nojalla.

3.   Komissio tai sen nimeämä elin lähettää 2 kohdan mukaisesti vastaanotetut tiedot rantajäsenvaltiolle.

4.   Luvan kalastustoimien harjoittamiseen unionin vesillä saaneen Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusaluksen on toimitettava pyynnöstä komissiolle tai sen nimeämälle elimelle sovellettavien tarkkailijaohjelmien puitteissa laaditut tarkkailuraportit.

5.   Rantajäsenvaltion on kirjattava Yhdistyneen kuningaskunnan kalastusalusten tekemät mahdolliset rikkomukset ja niihin liittyvät seuraamukset kansalliseen rekisteriin, josta säädetään valvonta-asetuksen 93 artiklassa.”

2 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

1.   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2.   Sitä sovelletaan sitä päivää seuraavasta päivästä, jona unionin oikeutta lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa erosopimuksen 126 ja 127 artiklan nojalla siihen päivämäärään asti, joka on aiempi seuraavista kahdesta päivämäärästä:

| a) | 31 päivä joulukuuta 2021; |
| --- | --- |

a)

31 päivä joulukuuta 2021;

| b) | päivä, jona unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kalastusta koskevia määräyksiä sisältävä sopimus tulee voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen alkaa. |
| --- | --- |

b)

päivä, jona unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kalastusta koskevia määräyksiä sisältävä sopimus tulee voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen alkaa.

3.   Tätä asetusta ei kuitenkaan sovelleta, jos 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu sopimus tulee voimaan tai sen väliaikainen soveltaminen alkaa tämän asetuksen voimaantulopäivään mennessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

1

(2)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimus ja sen XI osan täytäntöönpanosta 28 päivänä heinäkuuta 1994 tehty sopimus (EYVL L 179, 23.6.1998, s. 3).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2403, annettu 12 päivänä joulukuuta 2017, ulkoisten kalastuslaivastojen kestävästä hallinnoinnista ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1006/2008 kumoamisesta (EUVL L 347, 28.12.2017, s. 81).

4

---

PÄÄTÖKSET

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/108 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/108

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2020/2228,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Komissio vahvisti 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annettu tiedonanto’, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman unionia ja sen kansalaisia varten. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, joka ei enää tuota kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vuonna 2050 ja jossa talouskasvu on irrotettu resurssien käytöstä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio vahvisti 11 päivänä joulukuuta 2019 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma”, jäljempänä ’Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annettu tiedonanto’, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman unionia ja sen kansalaisia varten. Euroopan vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, joka ei enää tuota kasvihuonekaasujen nettopäästöjä vuonna 2050 ja jossa talouskasvu on irrotettu resurssien käytöstä.

| (2) | Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä tavoitteen, jonka mukaan ilmastoneutraali unioni pyritään saavuttamaan vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(2)

Eurooppa-neuvosto vahvisti 12 päivänä joulukuuta 2019 antamissaan päätelmissä tavoitteen, jonka mukaan ilmastoneutraali unioni pyritään saavuttamaan vuoteen 2050 mennessä.

| (3) | Euroopan parlamentti ilmaisi 15 päivänä tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa suhtautuvansa myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annettuun tiedonantoon ja vaati toteuttamaan tarvittavan siirtymän ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentti ilmaisi 15 päivänä tammikuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa suhtautuvansa myönteisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annettuun tiedonantoon ja vaati toteuttamaan tarvittavan siirtymän ilmastoneutraaliin yhteiskuntaan vuoteen 2050 mennessä.

| (4) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetun tiedonannon tavoitteiden mukaisesti on tarpeen uudistaa unionin taloutta ja määritellä uudelleen politiikkoja, erityisesti liikenteen ja liikkuvuuden alalla. Liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on neljännes, ja kyseinen osuus kasvaa koko ajan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Kestävän intermodaalisen liikenteen toteutuminen edellyttää, että käyttäjät asetetaan etusijalle ja heille tarjotaan edullisempia, helppokäyttöisiä, terveellisempiä, puhtaampia ja energiatehokkaampia vaihtoehtoja nykyisille liikkumistottumuksilleen, ja että samalla tarjotaan kannustimia niille käyttäjille, jotka jo käyttävät kestäviä liikennemuotoja, kuten kävely, pyöräily ja julkinen liikenne. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetun tiedonannon tavoitteiden mukaisesti on tarpeen uudistaa unionin taloutta ja määritellä uudelleen politiikkoja, erityisesti liikenteen ja liikkuvuuden alalla. Liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasupäästöistä on neljännes, ja kyseinen osuus kasvaa koko ajan. Ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi liikenteen päästöjä on vähennettävä 90 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Kestävän intermodaalisen liikenteen toteutuminen edellyttää, että käyttäjät asetetaan etusijalle ja heille tarjotaan edullisempia, helppokäyttöisiä, terveellisempiä, puhtaampia ja energiatehokkaampia vaihtoehtoja nykyisille liikkumistottumuksilleen, ja että samalla tarjotaan kannustimia niille käyttäjille, jotka jo käyttävät kestäviä liikennemuotoja, kuten kävely, pyöräily ja julkinen liikenne.

| (5) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään vauhdittamaan siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen kyseisiin haasteisiin vastaamiseksi. Unionin sisäisestä rahdista 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, ja huomattava osa siitä olisikin siirrettävä rauta- ja vesiteitse kuljetettavaksi. Jotta kyseinen siirtyminen toteutuisi, tarvitaan merkittäviä investointeja, myös investointeja, jotka tehdään elpymisen yhteydessä, ja olennainen osa niistä liittyy Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamiseen ja toimenpiteisiin rautateiden tavaraliikennekäytävien tehokkuuden kasvattamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelmalla pyritään vauhdittamaan siirtymistä kestävään ja älykkääseen liikkuvuuteen kyseisiin haasteisiin vastaamiseksi. Unionin sisäisestä rahdista 75 prosenttia kuljetetaan maanteitse, ja huomattava osa siitä olisikin siirrettävä rauta- ja vesiteitse kuljetettavaksi. Jotta kyseinen siirtyminen toteutuisi, tarvitaan merkittäviä investointeja, myös investointeja, jotka tehdään elpymisen yhteydessä, ja olennainen osa niistä liittyy Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamiseen ja toimenpiteisiin rautateiden tavaraliikennekäytävien tehokkuuden kasvattamiseksi.

| (6) | Rautatieliikenteen rooli ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä on merkittävä. Se on yksi ympäristöystävällisimmistä ja energiatehokkaimmista liikennemuodoista. Rautatiet ovat suureksi osaksi sähköistettyjä, ja rautatieliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat reilusti pienemmät kuin lento- tai tieliikenteen vastaavalla matkalla aiheuttamat päästöt. Se on ainoa liikennemuoto, jonka kasvihuonekaasu- ja hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet johdonmukaisesti vuodesta 1990. Lisäksi rautatieliikenteen energiankulutus on vuosina 1990–2016 laskenut, ja siinä käytetään yhä enemmän uusiutuvia energialähteitä. |
| --- | --- |

(6)

Rautatieliikenteen rooli ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä on merkittävä. Se on yksi ympäristöystävällisimmistä ja energiatehokkaimmista liikennemuodoista. Rautatiet ovat suureksi osaksi sähköistettyjä, ja rautatieliikenteen hiilidioksidipäästöt ovat reilusti pienemmät kuin lento- tai tieliikenteen vastaavalla matkalla aiheuttamat päästöt. Se on ainoa liikennemuoto, jonka kasvihuonekaasu- ja hiilidioksidipäästöt ovat laskeneet johdonmukaisesti vuodesta 1990. Lisäksi rautatieliikenteen energiankulutus on vuosina 1990–2016 laskenut, ja siinä käytetään yhä enemmän uusiutuvia energialähteitä.

| (7) | Covid-19-kriisi on koetellut liikennealaa poikkeuksellisen raskaasti. Toiminnallisista ja taloudellisista rajoitteista huolimatta alalla on ylläpidetty keskeisen tärkeitä yhteyksiä sekä henkilöliikenteen että välttämättömien hyödykkeiden kuljetusten osalta. Tämä on ollut mahdollista pääasiassa sen ansiosta, että työntekijät ovat jatkaneet työskentelyä vaikeissa ja epävarmoissa oloissa. Rautatieliikenteen strateginen rooli covid-19-kriisin aikana on tuonut korostuneesti esiin, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2012/34/EU (4) perustettua yhtenäistä eurooppalaista rautatiealuetta tarvitaan paitsi välttämättömien hyödykkeiden, kuten ruoan, lääkkeiden ja polttoaineen, toimitusten helpottamiseksi etenkin poikkeustilanteissa myös laajempien liikennepoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-kriisi on koetellut liikennealaa poikkeuksellisen raskaasti. Toiminnallisista ja taloudellisista rajoitteista huolimatta alalla on ylläpidetty keskeisen tärkeitä yhteyksiä sekä henkilöliikenteen että välttämättömien hyödykkeiden kuljetusten osalta. Tämä on ollut mahdollista pääasiassa sen ansiosta, että työntekijät ovat jatkaneet työskentelyä vaikeissa ja epävarmoissa oloissa. Rautatieliikenteen strateginen rooli covid-19-kriisin aikana on tuonut korostuneesti esiin, että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2012/34/EU (4) perustettua yhtenäistä eurooppalaista rautatiealuetta tarvitaan paitsi välttämättömien hyödykkeiden, kuten ruoan, lääkkeiden ja polttoaineen, toimitusten helpottamiseksi etenkin poikkeustilanteissa myös laajempien liikennepoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (8) | Luomalla yhteyksiä unionin keskeisten liikennereittien ja sen reuna-alueiden, vuoristoisten ja syrjäisten alueiden välille, myös alue- ja paikallistasolla, sekä ottamalla tai palauttamalla käyttöön puuttuvia alueellisia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä rautatieala edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla on usein lukumääräisesti vähemmän verkkoja takaamassa peruspalvelujen tarjoamista väestölle ja kyseiset verkot ovat vähemmän kehittyneitä. Syrjäseuduilla tilanne on usein vaikea kahdella tapaa: ne ovat maaseutualueita ja sijaitsevat kansallisten verkkojen reuna-alueilla. |
| --- | --- |

(8)

Luomalla yhteyksiä unionin keskeisten liikennereittien ja sen reuna-alueiden, vuoristoisten ja syrjäisten alueiden välille, myös alue- ja paikallistasolla, sekä ottamalla tai palauttamalla käyttöön puuttuvia alueellisia rajatylittäviä rautatieyhteyksiä rautatieala edistää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta Euroopan tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Lisäksi syrjäisillä alueilla ja maaseutualueilla on usein lukumääräisesti vähemmän verkkoja takaamassa peruspalvelujen tarjoamista väestölle ja kyseiset verkot ovat vähemmän kehittyneitä. Syrjäseuduilla tilanne on usein vaikea kahdella tapaa: ne ovat maaseutualueita ja sijaitsevat kansallisten verkkojen reuna-alueilla.

| (9) | Samalla kun rautateiden matkustajaliikenteen osuus unionin maaliikenteestä on kasvanut vain hieman vuodesta 2007, rautateiden tavaraliikenteen osuus on laskenut. Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen saavuttamisen tiellä on vielä useita esteitä. Rautatiealaa haittaa toisinaan muun muassa vanhentuneet liiketoiminta- ja toimintakäytännöt, vanheneva infrastruktuuri ja liikkuva kalusto sekä meluisat vaunut. Voittamalla kyseiset esteet ja laskemalla kustannuksia, tutkimalla kansallisia mekanismeja täydentäviä unionin järjestelmiä rautatieliikenteen harjoittajien tukemiseksi syrjimättömästi sekä nopeuttamalla innovointia saadaan hyödynnettyä kaikki rautatieliikenteen tarjoamat mahdollisuudet, samalla kun varmistetaan sisämarkkinoiden toiminta, lisätään rautatieliikennettä ja parannetaan entisestään jo nykyisellään korkeaa turvallisuustasoa. Rautatiealan vetovoimaisuuteen on sen vuoksi panostettava edelleen, jotta matkustajat, työntekijät ja yritykset kiinnostuisivat siitä. |
| --- | --- |

(9)

Samalla kun rautateiden matkustajaliikenteen osuus unionin maaliikenteestä on kasvanut vain hieman vuodesta 2007, rautateiden tavaraliikenteen osuus on laskenut. Yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen saavuttamisen tiellä on vielä useita esteitä. Rautatiealaa haittaa toisinaan muun muassa vanhentuneet liiketoiminta- ja toimintakäytännöt, vanheneva infrastruktuuri ja liikkuva kalusto sekä meluisat vaunut. Voittamalla kyseiset esteet ja laskemalla kustannuksia, tutkimalla kansallisia mekanismeja täydentäviä unionin järjestelmiä rautatieliikenteen harjoittajien tukemiseksi syrjimättömästi sekä nopeuttamalla innovointia saadaan hyödynnettyä kaikki rautatieliikenteen tarjoamat mahdollisuudet, samalla kun varmistetaan sisämarkkinoiden toiminta, lisätään rautatieliikennettä ja parannetaan entisestään jo nykyisellään korkeaa turvallisuustasoa. Rautatiealan vetovoimaisuuteen on sen vuoksi panostettava edelleen, jotta matkustajat, työntekijät ja yritykset kiinnostuisivat siitä.

| (10) | EU:n liikenneministerien epävirallisessa videoneuvottelussa 4 päivänä kesäkuuta 2020 esitetyssä poliittisessa kannanotossa jäsenvaltioiden enemmistön liikenneministerit ilmaisivat sitoumuksensa tukea rautateiden kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaa eurooppalaista toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

(10)

EU:n liikenneministerien epävirallisessa videoneuvottelussa 4 päivänä kesäkuuta 2020 esitetyssä poliittisessa kannanotossa jäsenvaltioiden enemmistön liikenneministerit ilmaisivat sitoumuksensa tukea rautateiden kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaa eurooppalaista toimintasuunnitelmaa.

| (11) | Vuosi 2021 olisi nimettävä Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’, jotta rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta voidaan edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Vuosi 2021 tulee olemaan merkittävä unionin rautatiepolitiikassa, sillä se on ensimmäinen kokonainen vuosi, jona neljännen rautatiepaketin nojalla sovitut säännöt pannaan koko unionin alueella täytäntöön; säännöt koskevat kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista, koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä sekä teknisten esteiden vähentämiseen tähtäävien uusien tehtävien antamista Euroopan unionin rautatievirastolle (ERA). Yleinen kiinnostus rautateitä ja yöjunia kohtaan on kasvamassa useissa jäsenvaltioissa, mistä muun muassa DiscoverEU-ohjelman suosio kertoo. Lisäksi kansainvälisen Europalia-taidefestivaalin aiheena on vuonna 2021 rautateiden vaikutus taiteisiin ja festivaalilla korostetaan rautateiden roolia sosiaalisen, taloudellisen, teollisen ja ekologisen muutoksen merkittävänä edistäjänä. Teemavuodella olisi edistettävä yleiseurooppalaista keskustelua rautateiden tulevaisuudesta. |
| --- | --- |

(11)

Vuosi 2021 olisi nimettävä Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’, jotta rautatieliikennettä sekä kestävää ja älykästä liikkuvuutta voidaan edistää Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta annetussa tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti. Vuosi 2021 tulee olemaan merkittävä unionin rautatiepolitiikassa, sillä se on ensimmäinen kokonainen vuosi, jona neljännen rautatiepaketin nojalla sovitut säännöt pannaan koko unionin alueella täytäntöön; säännöt koskevat kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamista, koko unionin alueella toimivien rautatieyritysten kustannusten ja hallinnollisten rasitteiden vähentämistä sekä teknisten esteiden vähentämiseen tähtäävien uusien tehtävien antamista Euroopan unionin rautatievirastolle (ERA). Yleinen kiinnostus rautateitä ja yöjunia kohtaan on kasvamassa useissa jäsenvaltioissa, mistä muun muassa DiscoverEU-ohjelman suosio kertoo. Lisäksi kansainvälisen Europalia-taidefestivaalin aiheena on vuonna 2021 rautateiden vaikutus taiteisiin ja festivaalilla korostetaan rautateiden roolia sosiaalisen, taloudellisen, teollisen ja ekologisen muutoksen merkittävänä edistäjänä. Teemavuodella olisi edistettävä yleiseurooppalaista keskustelua rautateiden tulevaisuudesta.

| (12) | Unionin tasolla tämän päätöksen täytäntöönpanoon tarvittavat määrärahat ja niiden asianmukainen taso on määritettävä vuoden 2021 talousarviomenettelyn yhteydessä vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Budjettivallan käyttäjän valtuuksia rajoittamatta olisi pyrittävä siihen, että tämän päätöksen täytäntöönpanoa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana rahoitetaan vähintään 8 miljoonalla eurolla. |
| --- | --- |

(12)

Unionin tasolla tämän päätöksen täytäntöönpanoon tarvittavat määrärahat ja niiden asianmukainen taso on määritettävä vuoden 2021 talousarviomenettelyn yhteydessä vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Budjettivallan käyttäjän valtuuksia rajoittamatta olisi pyrittävä siihen, että tämän päätöksen täytäntöönpanoa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana rahoitetaan vähintään 8 miljoonalla eurolla.

| (13) | Työmatkalaisten osuus kaikista rautatieliikenteen matkustajista on 80–90 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että kaupunkitaajamat ovat merkittävässä asemassa rautateiden matkustajaliikenteen koko suorituskyvyn kannalta. Älykäs kaupunkiliikenne edellyttää vajaakäytössä olevien paikallis- ja alueliikenteen linjojen uudenaikaistamista ja kunnostamista, jotta ympäristövaikutukset jäisivät vähäisiksi ja sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus säilyisi. |
| --- | --- |

(13)

Työmatkalaisten osuus kaikista rautatieliikenteen matkustajista on 80–90 prosenttia. Tämä tarkoittaa, että kaupunkitaajamat ovat merkittävässä asemassa rautateiden matkustajaliikenteen koko suorituskyvyn kannalta. Älykäs kaupunkiliikenne edellyttää vajaakäytössä olevien paikallis- ja alueliikenteen linjojen uudenaikaistamista ja kunnostamista, jotta ympäristövaikutukset jäisivät vähäisiksi ja sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus säilyisi.

| (14) | Komission olisi teemavuoden aikana harkittava toteutettavuustutkimuksen käynnistämistä eurooppalaisen ympäristömerkin kehittämisestä rautateitse kuljetettuja hyödykkeitä ja tuotteita varten, jotta yrityksiä kannustettaisiin siirtymään rautatiekuljetuksiin. Samoin komission olisi harkittava toteutettavuustutkimuksen käynnistämistä ”rautatieyhteysindeksistä”, jolla ilmaistaisiin rataverkon palveluita käyttämällä saavutetun integraation taso. |
| --- | --- |

(14)

Komission olisi teemavuoden aikana harkittava toteutettavuustutkimuksen käynnistämistä eurooppalaisen ympäristömerkin kehittämisestä rautateitse kuljetettuja hyödykkeitä ja tuotteita varten, jotta yrityksiä kannustettaisiin siirtymään rautatiekuljetuksiin. Samoin komission olisi harkittava toteutettavuustutkimuksen käynnistämistä ”rautatieyhteysindeksistä”, jolla ilmaistaisiin rataverkon palveluita käyttämällä saavutetun integraation taso.

| (15) | Motivoituneen henkilöstön merkitystä ei voida yliarvioida, sillä se takaa toiminnan sujuvuuden. Jotta rautatiealan mahdollisuudet saadaan täysin hyödynnettyä, sen on monipuolistettava työvoimaansa ja houkuteltava erityisesti naispuolisia ja nuoria työntekijöitä. Kyseistä käytäntöä olisi edistettävä kaikilla institutionaalisilla tasoilla. |
| --- | --- |

(15)

Motivoituneen henkilöstön merkitystä ei voida yliarvioida, sillä se takaa toiminnan sujuvuuden. Jotta rautatiealan mahdollisuudet saadaan täysin hyödynnettyä, sen on monipuolistettava työvoimaansa ja houkuteltava erityisesti naispuolisia ja nuoria työntekijöitä. Kyseistä käytäntöä olisi edistettävä kaikilla institutionaalisilla tasoilla.

| (16) | Rautatiealan houkuttavuuden lisääminen edellyttää, että palvelut ovat käyttäjäkeskeisiä ja että ne on organisoitu ja suunniteltu tarjoamaan vastinetta rahalle, tasaista toimintavarmuutta, erinomaista palvelun laatua ja houkuttavia hintoja. |
| --- | --- |

(16)

Rautatiealan houkuttavuuden lisääminen edellyttää, että palvelut ovat käyttäjäkeskeisiä ja että ne on organisoitu ja suunniteltu tarjoamaan vastinetta rahalle, tasaista toimintavarmuutta, erinomaista palvelun laatua ja houkuttavia hintoja.

| (17) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita eli edistää rautatieliikennettä kestävänä, innovatiivisena, yhteenliitettynä ja intermodaalisena, turvallisena ja kohtuuhintaisena liikennemuotona ja tärkeänä tekijänä unionin ja sen naapurimaiden välisten suhteiden ylläpitämisessä ja kehittämisessä sekä korostaa rautateiden eurooppalaista, rajatylittävää ulottuvuutta ja tehostaa rautateiden myönteistä vaikutusta unionin talouteen, teollisuuteen ja yhteiskuntaan, vaan ne voidaan kansainvälistä tietojenvaihtoa ja unionin laajuista parhaiden käytäntöjen levittämistä koskevan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(17)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän päätöksen tavoitteita eli edistää rautatieliikennettä kestävänä, innovatiivisena, yhteenliitettynä ja intermodaalisena, turvallisena ja kohtuuhintaisena liikennemuotona ja tärkeänä tekijänä unionin ja sen naapurimaiden välisten suhteiden ylläpitämisessä ja kehittämisessä sekä korostaa rautateiden eurooppalaista, rajatylittävää ulottuvuutta ja tehostaa rautateiden myönteistä vaikutusta unionin talouteen, teollisuuteen ja yhteiskuntaan, vaan ne voidaan kansainvälistä tietojenvaihtoa ja unionin laajuista parhaiden käytäntöjen levittämistä koskevan tarpeen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Nimetään vuosi 2021 Euroopan rautateiden teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’.

2 artikla

Tavoitteet

Teemavuoden yleistavoitteena on kannustaa ja tukea unionin, jäsenvaltioiden, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä muiden organisaatioiden pyrkimyksiä lisätä rautateiden matkustaja- ja tavaraliikenteen osuutta. Teemavuodella on seuraavat erityistavoitteet:

| a) | edistää rautatieliikennettä kestävänä, innovatiivisena, yhteenliitettynä ja intermodaalisena, turvallisena ja kohtuuhintaisena liikennemuotona, erityisesti korostamalla rautateiden roolia






  i) | merkittävänä tekijänä unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä, |
| --- | --- | --- |

a)

edistää rautatieliikennettä kestävänä, innovatiivisena, yhteenliitettynä ja intermodaalisena, turvallisena ja kohtuuhintaisena liikennemuotona, erityisesti korostamalla rautateiden roolia

i)

merkittävänä tekijänä unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa vuoteen 2050 mennessä,

| ii) | tehokkaan logistiikkaverkon tukipylväänä, joka pystyy takaamaan välttämättömät palvelut myös ennakoimattomien kriisien aikana, ja |
| --- | --- |

ii)

tehokkaan logistiikkaverkon tukipylväänä, joka pystyy takaamaan välttämättömät palvelut myös ennakoimattomien kriisien aikana, ja

| iii) | liikennemuotona, joka tavoittelee laajempaa yleisöä, erityisesti nuorisoa, sekä esittelemällä rautatiet houkuttavana uravalintana; |
| --- | --- |

iii)

liikennemuotona, joka tavoittelee laajempaa yleisöä, erityisesti nuorisoa, sekä esittelemällä rautatiet houkuttavana uravalintana;

| b) | korostaa rautateiden eurooppalaista, rajatylittävää ulottuvuutta ja rautateitä tekijänä, joka tuo kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antaa heille mahdollisuuden tutustua unioniin ja sen moninaisuuteen, lisää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja edistää unionin sisämarkkinoiden yhdentymistä, erityisesti varmistamalla paremmat yhteydet unionin sisällä ja yhteydet sen maantieteellisiin reuna-alueisiin, myös luomalla alueellisia rajatylittäviä yhteyksiä; |
| --- | --- |

b)

korostaa rautateiden eurooppalaista, rajatylittävää ulottuvuutta ja rautateitä tekijänä, joka tuo kansalaiset lähemmäksi toisiaan, antaa heille mahdollisuuden tutustua unioniin ja sen moninaisuuteen, lisää sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja edistää unionin sisämarkkinoiden yhdentymistä, erityisesti varmistamalla paremmat yhteydet unionin sisällä ja yhteydet sen maantieteellisiin reuna-alueisiin, myös luomalla alueellisia rajatylittäviä yhteyksiä;

| c) | tehostaa rautateiden myönteistä vaikutusta unionin talouteen, sen teollisuuteen, myös sen maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, sen kauppaan ja sen yhteiskuntaan, erityisesti alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen, kestävään matkailuun, koulutukseen, nuorisoon ja kulttuuriin liittyvien näkökulmien osalta, sekä parantaa esteettömyyttä vammaisten henkilöiden ja liikuntarajoitteisten henkilöiden kannalta, erityisesti kiinnittäen huomiota ikääntyneiden henkilöiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

c)

tehostaa rautateiden myönteistä vaikutusta unionin talouteen, sen teollisuuteen, myös sen maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, sen kauppaan ja sen yhteiskuntaan, erityisesti alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen, kestävään matkailuun, koulutukseen, nuorisoon ja kulttuuriin liittyvien näkökulmien osalta, sekä parantaa esteettömyyttä vammaisten henkilöiden ja liikuntarajoitteisten henkilöiden kannalta, erityisesti kiinnittäen huomiota ikääntyneiden henkilöiden tarpeisiin;

| d) | edistää rautateitä tärkeänä tekijänä unionin ja sen naapurimaiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä asiantuntijuutta rautatieliikenteessä sekä unionissa että sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

d)

edistää rautateitä tärkeänä tekijänä unionin ja sen naapurimaiden välisissä suhteissa hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta ja tarpeita sekä asiantuntijuutta rautatieliikenteessä sekä unionissa että sen ulkopuolella;

| e) | hyödyntää rautateiden kykyä herättää vahvoja mielikuvia, etenkin rautateiden historiaa ja kulttuuriperintöä, ja palauttaa mieliin myönteinen vaikutus, joka rautateillä on ollut Euroopan vaurauden rakentamisessa ja joka sillä on huipputeknologian kehittämisessä; |
| --- | --- |

e)

hyödyntää rautateiden kykyä herättää vahvoja mielikuvia, etenkin rautateiden historiaa ja kulttuuriperintöä, ja palauttaa mieliin myönteinen vaikutus, joka rautateillä on ollut Euroopan vaurauden rakentamisessa ja joka sillä on huipputeknologian kehittämisessä;

| f) | edistää rautatiealan ammattien houkuttavuutta, erityisesti korostamalla uuden osaamisen kysyntää sekä oikeudenmukaisten työehtojen ja turvallisten työolojen sekä työvoiman monipuolistamistarpeeseen vastaamisen painoarvoa; |
| --- | --- |

f)

edistää rautatiealan ammattien houkuttavuutta, erityisesti korostamalla uuden osaamisen kysyntää sekä oikeudenmukaisten työehtojen ja turvallisten työolojen sekä työvoiman monipuolistamistarpeeseen vastaamisen painoarvoa;

| g) | tehdä tunnetuksi rautateiden avainasemaa kansainvälisessä matkustajaliikenteessä unionin alueella; |
| --- | --- |

g)

tehdä tunnetuksi rautateiden avainasemaa kansainvälisessä matkustajaliikenteessä unionin alueella;

| h) | edistää unionin yöjunayhteyksiä ja kannustaa aloitteita, joissa korostetaan yhteyksien rajatylittävää luonnetta käyttämällä unionia esittäviä symboleja; |
| --- | --- |

h)

edistää unionin yöjunayhteyksiä ja kannustaa aloitteita, joissa korostetaan yhteyksien rajatylittävää luonnetta käyttämällä unionia esittäviä symboleja;

| i) | lisätä yleistä tietoisuutta rautateiden mahdollisesta roolista kehitettäessä kestävää matkailua Euroopassa; |
| --- | --- |

i)

lisätä yleistä tietoisuutta rautateiden mahdollisesta roolista kehitettäessä kestävää matkailua Euroopassa;

| j) | tehdä tunnetuksi rautateiden avainasemaa kestävässä liikkuvuusketjussa, sillä ne yhdistävät liikenteen solmupisteitä ja mahdollistavat helpon ja järkevän siirtymisen liikennemuodosta toiseen; |
| --- | --- |

j)

tehdä tunnetuksi rautateiden avainasemaa kestävässä liikkuvuusketjussa, sillä ne yhdistävät liikenteen solmupisteitä ja mahdollistavat helpon ja järkevän siirtymisen liikennemuodosta toiseen;

| k) | edistää osaltaan neljännen rautatiepaketin täytäntöönpanoa ja tietoisuuden lisäämistä tarvittavista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi toimivan Euroopan laajuisen liikenneverkon pohjalta; |
| --- | --- |

k)

edistää osaltaan neljännen rautatiepaketin täytäntöönpanoa ja tietoisuuden lisäämistä tarvittavista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi toimivan Euroopan laajuisen liikenneverkon pohjalta;

| l) | herättää keskustelua siitä, miten nykyaikaistaa liikkuvaa kalustoa ja miten edelleen kehittää ja lisätä rautatieinfrastruktuurin kapasiteettia, jotta rautateiden matkustaja- ja tavaraliikennettä voitaisiin laajentaa, sekä korostaa kyseisessä yhteydessä infrastruktuurin haltijoiden välisen yhteistyön sekä tutkimuksen ja innovoinnin suurta merkitystä ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 642/2014 (5) perustetun Shift2Rail-yhteisyrityksen roolia; |
| --- | --- |

l)

herättää keskustelua siitä, miten nykyaikaistaa liikkuvaa kalustoa ja miten edelleen kehittää ja lisätä rautatieinfrastruktuurin kapasiteettia, jotta rautateiden matkustaja- ja tavaraliikennettä voitaisiin laajentaa, sekä korostaa kyseisessä yhteydessä infrastruktuurin haltijoiden välisen yhteistyön sekä tutkimuksen ja innovoinnin suurta merkitystä ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 642/2014 (5) perustetun Shift2Rail-yhteisyrityksen roolia;

5

| m) | edistää tapahtumia ja aloitteita, joissa levitetään tietoa rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista, ja kannustaa kaikkia toimijoita yhteistyöhön, jotta voidaan parantaa asiakkaille tiedottamista ja matkalippujärjestelmiä, myös tarjoamalla koko matkan kattavia suoria lippuja ja kehittämällä innovatiivisia digitaalisia multimodaalisia lippuja, sekä tiedottaa asiaan vielä liittyvistä haasteista, kuten siitä, että toimijoiden on tarpeellista jakaa tietoja keskenään. |
| --- | --- |

m)

edistää tapahtumia ja aloitteita, joissa levitetään tietoa rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista, ja kannustaa kaikkia toimijoita yhteistyöhön, jotta voidaan parantaa asiakkaille tiedottamista ja matkalippujärjestelmiä, myös tarjoamalla koko matkan kattavia suoria lippuja ja kehittämällä innovatiivisia digitaalisia multimodaalisia lippuja, sekä tiedottaa asiaan vielä liittyvistä haasteista, kuten siitä, että toimijoiden on tarpeellista jakaa tietoja keskenään.

3 artikla

Toimenpiteiden sisältö

1.   Edellä 2 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavat toimenpiteet on sovitettava tiiviisti yhteen meneillään olevien rautatieliikenteen edistämistoimien kanssa. Kyseisiin toimenpiteisiin on sisällyttävä seuraavaa unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimintaa, joka järjestetään osana kumppanuutta tai erikseen ja joka liittyy teemavuoden tavoitteisiin:

| a) | aloitteet ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua, luodaan myönteistä kuvaa, lisätään tietoisuutta sekä edistetään kansalaisten, yritysten ja viranomaisten sitoutumista, jotta voidaan lisätä luottamusta rautateihin, etenkin covid-19-kriisin jälkimainingeissa, ja lisätä rautateiden henkilö- ja tavaraliikenteen houkuttavuutta keinona torjua ilmastonmuutosta, jotka toteutetaan monia eri kanavia ja välineitä käyttäen, muun muassa järjestämällä tapahtumia jäsenvaltioissa, ja joissa korostetaan samalla junalla matkustamisen turvallisuutta ja mukavuutta; |
| --- | --- |

a)

aloitteet ja tapahtumat, joilla edistetään keskustelua, luodaan myönteistä kuvaa, lisätään tietoisuutta sekä edistetään kansalaisten, yritysten ja viranomaisten sitoutumista, jotta voidaan lisätä luottamusta rautateihin, etenkin covid-19-kriisin jälkimainingeissa, ja lisätä rautateiden henkilö- ja tavaraliikenteen houkuttavuutta keinona torjua ilmastonmuutosta, jotka toteutetaan monia eri kanavia ja välineitä käyttäen, muun muassa järjestämällä tapahtumia jäsenvaltioissa, ja joissa korostetaan samalla junalla matkustamisen turvallisuutta ja mukavuutta;

| b) | jäsenvaltioissa toteutettavat aloitteet, joilla edistetään sekä julkisen että yksityisen sektorin liike- ja työmatkojen tekemistä junalla; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioissa toteutettavat aloitteet, joilla edistetään sekä julkisen että yksityisen sektorin liike- ja työmatkojen tekemistä junalla;

| c) | näyttelyt, joissa on kyse tiedon jakamisesta, innoitus-, opetus- ja valistuskampanjat sekä esittely- ja tiedotusjunien käyttö, jolla kannustetaan matkustajia, kuluttajia ja yrityksiä muuttamaan käyttäytymistään ja edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista kestävämpää liikennettä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

c)

näyttelyt, joissa on kyse tiedon jakamisesta, innoitus-, opetus- ja valistuskampanjat sekä esittely- ja tiedotusjunien käyttö, jolla kannustetaan matkustajia, kuluttajia ja yrityksiä muuttamaan käyttäytymistään ja edistetään kansalaisten aktiivista osallistumista kestävämpää liikennettä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen;

| d) | kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihto kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, yritysten ja oppilaitosten kesken rautateiden käytön edistämisestä sekä käyttäytymisen muutosten aikaansaamisesta kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

d)

kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihto kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, yritysten ja oppilaitosten kesken rautateiden käytön edistämisestä sekä käyttäytymisen muutosten aikaansaamisesta kaikilla tasoilla;

| e) | tutkimusten ja innovointitoimien toteuttaminen sekä niiden tulosten levittäminen Euroopan tai kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

e)

tutkimusten ja innovointitoimien toteuttaminen sekä niiden tulosten levittäminen Euroopan tai kansallisella tasolla;

| f) | teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja verkostojen edistäminen muun muassa tiedotusvälineiden, sosiaalisten verkostojen ja muiden verkkoyhteisöjen avulla; |
| --- | --- |

f)

teemavuoteen liittyvien hankkeiden ja verkostojen edistäminen muun muassa tiedotusvälineiden, sosiaalisten verkostojen ja muiden verkkoyhteisöjen avulla;

| g) | liitteessä esitetyn tapaiset kumppanuudet ja tapahtumat; |
| --- | --- |

g)

liitteessä esitetyn tapaiset kumppanuudet ja tapahtumat;

| h) | parhaiden käytäntöjen yksilöiminen ja tunnetuksi tekeminen tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi eri liikennemuodoille; |
| --- | --- |

h)

parhaiden käytäntöjen yksilöiminen ja tunnetuksi tekeminen tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi eri liikennemuodoille;

| i) | sellaisten hankkeiden ja toimien edistäminen, joilla lisätään tietoisuutta kestävästä liikkuvuusketjusta, joka tarjoaa saumattomia ovelta ovelle -liikkumisratkaisuja yhdistettyinä muihin liikennemuotoihin, mukaan lukien aktiiviset kulkumuodot sekä kestävä ja älykäs logistiikka; |
| --- | --- |

i)

sellaisten hankkeiden ja toimien edistäminen, joilla lisätään tietoisuutta kestävästä liikkuvuusketjusta, joka tarjoaa saumattomia ovelta ovelle -liikkumisratkaisuja yhdistettyinä muihin liikennemuotoihin, mukaan lukien aktiiviset kulkumuodot sekä kestävä ja älykäs logistiikka;

| j) | sellaisten hankkeiden ja toimien edistäminen, joilla lisätään tietoisuutta yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tärkeydestä, etenkin sen meneillään olevasta toteuttamisesta, kansainvälistä rautatiematkustamista helpottavista toimista ja digitaalista matkustajainformaatiota koskevista toimista, kuten toimista, joilla tarjotaan reaaliaikaista tietoa matkatarjonnasta, hinnoista ja aikatauluista, myös kun on kyse riippumattomista palveluntarjoajista, vertailun helpottamiseksi; sekä |
| --- | --- |

j)

sellaisten hankkeiden ja toimien edistäminen, joilla lisätään tietoisuutta yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen tärkeydestä, etenkin sen meneillään olevasta toteuttamisesta, kansainvälistä rautatiematkustamista helpottavista toimista ja digitaalista matkustajainformaatiota koskevista toimista, kuten toimista, joilla tarjotaan reaaliaikaista tietoa matkatarjonnasta, hinnoista ja aikatauluista, myös kun on kyse riippumattomista palveluntarjoajista, vertailun helpottamiseksi; sekä

| k) | sellaisten hankkeiden ja toimien edistäminen, joiden tarkoituksena on toteuttaa laajennettu, uudenaikaistettu ja yhteentoimiva rautatieinfrastruktuuri, johon kuuluu Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS), terminaaleja, joissa voi siirtyä muihin liikennemuotoihin, sekä uudenaikaistettu liikkuva kalusto. |
| --- | --- |

k)

sellaisten hankkeiden ja toimien edistäminen, joiden tarkoituksena on toteuttaa laajennettu, uudenaikaistettu ja yhteentoimiva rautatieinfrastruktuuri, johon kuuluu Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS), terminaaleja, joissa voi siirtyä muihin liikennemuotoihin, sekä uudenaikaistettu liikkuva kalusto.

2.   Teemavuoden aikana komissio harkitsee seuraavien käynnistämistä:

| a) | toteutettavuustutkimus eurooppalaisen ympäristömerkin kehittämisestä rautateitse kuljetettuja hyödykkeitä ja tuotteita varten, jotta yrityksiä kannustettaisiin siirtymään rautatiekuljetuksiin, ja |
| --- | --- |

a)

toteutettavuustutkimus eurooppalaisen ympäristömerkin kehittämisestä rautateitse kuljetettuja hyödykkeitä ja tuotteita varten, jotta yrityksiä kannustettaisiin siirtymään rautatiekuljetuksiin, ja

| b) | toteutettavuustutkimus sellaisen rautatieyhteysindeksin käyttöön ottamiseksi, jolla pyritään ilmaisemaan rataverkon palveluita käyttämällä saavutetun integraation taso ja osoittamaan rautatieliikenteen kyky kilpailla muiden liikennemuotojen kanssa. |
| --- | --- |

b)

toteutettavuustutkimus sellaisen rautatieyhteysindeksin käyttöön ottamiseksi, jolla pyritään ilmaisemaan rataverkon palveluita käyttämällä saavutetun integraation taso ja osoittamaan rautatieliikenteen kyky kilpailla muiden liikennemuotojen kanssa.

Komissio ilmoittaa suunnitelmistaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2021.

3.   Unionin toimielimet ja elimet voivat unionin tasolla ja jäsenvaltiot voivat kansallisella tasolla viitata teemavuoteen ja hyödyntää sen visuaalista identiteettiä, kun ne edistävät 1 kohdassa tarkoitettuja toimia.

4 artikla

Koordinointi jäsenvaltioiden tasolla

Jäsenvaltiot vastaavat teemavuoteen osallistumisen järjestämisestä kansallisella tasolla. Ne varmistavat asiaan liittyvien toimien koordinoinnin kansallisella tasolla ja nimeävät kansalliset yhteyshenkilöt huolehtimaan koordinoinnista unionin tasolla.

5 artikla

Koordinointi unionin tasolla

1.   Komissio kutsuu säännöllisesti koolle kansallisten yhteyshenkilöiden kokouksia teemavuoteen liittyvän toiminnan koordinoimiseksi. Kyseiset kokoukset tarjoavat lisäksi mahdollisuuksia vaihtaa tietoja teemavuoden täytäntöönpanosta unionin tasolla ja kansallisella tasolla. Euroopan parlamentin edustajat voivat osallistua kyseisiin kokouksiin tarkkailijoina.

2.   Teemavuoden koordinointiin unionin tasolla sovelletaan monialaista lähestymistapaa yhteisvaikutusten luomiseksi rautatieliikenteen alalla tai siihen liittyvällä alalla hankkeita rahoittavien unionin eri ohjelmien ja aloitteiden välillä.

3.   Komissio kutsuu säännöllisesti koolle rautatiealan sidosryhmien ja järjestöjen tai elinten edustajien kokouksia, mukaan lukien olemassa olevat ylikansalliset verkostot, asiaankuuluvat valtiosta riippumattomat järjestöt, yliopistot ja teknologiakeskukset sekä nuorisojärjestöjen ja -yhteisöjen sekä vammaisia henkilöitä ja liikuntarajoitteisia henkilöitä edustavien järjestöjen edustajat, jotta ne auttaisivat sitä teemavuoden täytäntöönpanossa unionin tasolla.

4.   Komissio voi määrärahojen tämän mahdollistaessa järjestää ehdotuspyyntöjä ja hankkeita, jotka voivat saada tukea huomattavaan työhön teemavuoden tavoitteiden hyväksi.

6 artikla

Kansainvälinen yhteistyö

Komissio tekee tarvittaessa teemavuoteen liittyvää yhteistyötä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja varmistaa samalla unionin osallistumisen näkyvyyden.

7 artikla

Seuranta ja arviointi

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden täytäntöönpanosta ja tuloksista, jossa esitetään näitä aloitteita koskeva yleisarvio. Komissio vahvistaa keskeiset tulosindikaattorit aloitteiden arviointia varten. Nämä keskeiset tulosindikaattorit esitetään komission kertomuksessa. Tätä kertomusta varten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot toiminnasta, josta ne ovat vastanneet.

8 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 149.

1

(2)  Lausunto annettu 14. lokakuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. joulukuuta 2020 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 17. joulukuuta 2020.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) N:o 642/2014, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2014, Shift2Rail-yhteisyrityksen perustamisesta (EUVL L 177, 17.6.2014, s. 9).

5

---

LIITE

KUMPPANUUDET JA TAPAHTUMAT

Tässä liitteessä esitetään seuraava alustava luettelo teemavuoteen liittyvistä kumppanuuksista ja tapahtumista:

| 1) | kumppanuudet elokuvafestivaalien kanssa kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan tuoda esiin rautateiden keskeinen sija elokuvatuotannossa; |
| --- | --- |

1)

kumppanuudet elokuvafestivaalien kanssa kaikkialla Euroopassa, jotta voidaan tuoda esiin rautateiden keskeinen sija elokuvatuotannossa;

| 2) | yhteistyö eurooppalaisten rautatiemuseoiden ja olemassa olevien kulttuuritapahtumien, kuten elokuvafestivaalien ja taidenäyttelyjen, kanssa; |
| --- | --- |

2)

yhteistyö eurooppalaisten rautatiemuseoiden ja olemassa olevien kulttuuritapahtumien, kuten elokuvafestivaalien ja taidenäyttelyjen, kanssa;

| 3) | kumppanuudet ERA:n kanssa tavoitteena tuoda esiin






  a) | rautatiealan suorituskyky Euroopassa, |
| --- | --- | --- |

3)

kumppanuudet ERA:n kanssa tavoitteena tuoda esiin

a)

rautatiealan suorituskyky Euroopassa,

| b) | rautatiealan toimijoiden ja erityisesti rautatietyöntekijöiden taitotieto, |
| --- | --- |

b)

rautatiealan toimijoiden ja erityisesti rautatietyöntekijöiden taitotieto,

| c) | rautatieliikenteen edut turvallisuuden ja ympäristönsuojelun kannalta, ja |
| --- | --- |

c)

rautatieliikenteen edut turvallisuuden ja ympäristönsuojelun kannalta, ja

| d) | rautatiealan uramahdollisuudet koululaisille, opiskelijoille ja oppisopimusopiskelijoille; |
| --- | --- |

d)

rautatiealan uramahdollisuudet koululaisille, opiskelijoille ja oppisopimusopiskelijoille;

| 4) | unionin alueella liikkuvat esittelyjunat, joissa tiedotetaan yleisölle teemavuoden tavoitteista ja painotetaan sen monien viestien houkuttavuutta; |
| --- | --- |

4)

unionin alueella liikkuvat esittelyjunat, joissa tiedotetaan yleisölle teemavuoden tavoitteista ja painotetaan sen monien viestien houkuttavuutta;

| 5) | interrail-lippujen tarjoaminen nuorille Erasmus-opintojen yhteydessä ja kilpailujen perusteella teemavuoden tavoittavuuden laajentamiseksi; |
| --- | --- |

5)

interrail-lippujen tarjoaminen nuorille Erasmus-opintojen yhteydessä ja kilpailujen perusteella teemavuoden tavoittavuuden laajentamiseksi;

| 6) | rautatieasemien hyödyntäminen taiteen esityspaikkoina, urbaaneina kohtaamistiloina sekä taloudellisen, kulttuuri- ja kansalaistoiminnan keskuksina ja rautatiemuseoiden hyödyntäminen paikkoina, joissa voidaan levittää teemavuoden viestejä. |
| --- | --- |

6)

rautatieasemien hyödyntäminen taiteen esityspaikkoina, urbaaneina kohtaamistiloina sekä taloudellisen, kulttuuri- ja kansalaistoiminnan keskuksina ja rautatiemuseoiden hyödyntäminen paikkoina, joissa voidaan levittää teemavuoden viestejä.

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/116 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/116

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2020/2229,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 167 artiklan 5 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Unionin toiminnan nimeltä "Euroopan kulttuuripääkaupungit", jäljempänä 'toiminta', tavoitteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 445/2014/EU (2) mukaan se, että suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja korostetaan niiden yhteisiä piirteitä sekä vahvistetaan kansalaisten tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen, edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen, vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla, laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia, vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin ja kohotetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta. |
| --- | --- |

(1)

Unionin toiminnan nimeltä "Euroopan kulttuuripääkaupungit", jäljempänä 'toiminta', tavoitteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 445/2014/EU (2) mukaan se, että suojellaan ja edistetään Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta ja korostetaan niiden yhteisiä piirteitä sekä vahvistetaan kansalaisten tunnetta kuulumisesta yhteiseen kulttuurialueeseen, edistetään kulttuurin panosta kaupunkien pitkän aikavälin kehitykseen, vahvistetaan kaupunkien kulttuuritarjonnan valikoimaa, monimuotoisuutta ja eurooppalaista ulottuvuutta, myös valtioiden rajat ylittävän yhteistyön avulla, laajennetaan kulttuuritarjonnan saanti- ja osallistumismahdollisuuksia, vahvistetaan kulttuurialan valmiuksia ja sen yhteyksiä muihin aloihin ja kohotetaan kaupunkien kansainvälistä profiilia kulttuurin kautta.

| (2) | Toiminnan tavoitteiden saavuttamisen edellytyksenä on liikkuvuus, turismi, tapahtumien järjestäminen ja yleisön osallistuminen; nämä ovat äärimmäisen vaikeita elleivät lähes mahdottomia covid-19-pandemian aikana. |
| --- | --- |

(2)

Toiminnan tavoitteiden saavuttamisen edellytyksenä on liikkuvuus, turismi, tapahtumien järjestäminen ja yleisön osallistuminen; nämä ovat äärimmäisen vaikeita elleivät lähes mahdottomia covid-19-pandemian aikana.

| (3) | Eri puolilla Eurooppaa toteutettujen eristämistoimenpiteiden välittömänä seurauksena kulttuuritiloja on suljettu ja kulttuuritapahtumia peruttu tai lykätty määrittelemättömäksi ajaksi. Eurooppalaiset ja kansainväliset kulttuuriyhteistyön hankkeet ovat hiljenneet merkittävästi, koska fyysistä rajojen ylitystä on rajoitettu. Lisäksi nopeasti vähenevien tulojen ja esiin nousevien kansanterveydellisten tarpeiden vuoksi paikallis-, alue- ja kansallisiin hallintoihin kohdistuu kasvavia budjettipaineita. Tällä hetkellä kulttuurin yksityinen sponsorointi on myös muuttumassa haasteellisemmaksi, koska sponsoroitavia yleisötapahtumia ei ole tai koska yritykset asettavat etusijalle kansanterveyteen liittyvät sponsorointitoimet. |
| --- | --- |

(3)

Eri puolilla Eurooppaa toteutettujen eristämistoimenpiteiden välittömänä seurauksena kulttuuritiloja on suljettu ja kulttuuritapahtumia peruttu tai lykätty määrittelemättömäksi ajaksi. Eurooppalaiset ja kansainväliset kulttuuriyhteistyön hankkeet ovat hiljenneet merkittävästi, koska fyysistä rajojen ylitystä on rajoitettu. Lisäksi nopeasti vähenevien tulojen ja esiin nousevien kansanterveydellisten tarpeiden vuoksi paikallis-, alue- ja kansallisiin hallintoihin kohdistuu kasvavia budjettipaineita. Tällä hetkellä kulttuurin yksityinen sponsorointi on myös muuttumassa haasteellisemmaksi, koska sponsoroitavia yleisötapahtumia ei ole tai koska yritykset asettavat etusijalle kansanterveyteen liittyvät sponsorointitoimet.

| (4) | Vaikutus kaupunkeihin, joilla on tällä hetkellä hallussaan nimitys "Euroopan kulttuuripääkaupunki", jäljempänä 'nimitys', ja joilla on se hallussaan tulevaisuudessa, vaihtelee pääasiassa sen mukaan, minä vuonna niillä on hallussaan nimitys. Vaikuttaa siltä, että vaikutus kohdistuu voimakkaimmin niihin kahteen kaupunkiin, joilla on hallussaan nimitys vuonna 2020, ja niihin kolmeen kaupunkiin, jotka toteuttavat valmistelutoimia nimityksen hallussapitämiseksi vuonna 2021, joskaan kaupunkeihin, joilla on hallussaan nimitys tämän jälkeen, kohdistuvaa tulevaa vaikutusta ei ole toistaiseksi määritelty. |
| --- | --- |

(4)

Vaikutus kaupunkeihin, joilla on tällä hetkellä hallussaan nimitys "Euroopan kulttuuripääkaupunki", jäljempänä 'nimitys', ja joilla on se hallussaan tulevaisuudessa, vaihtelee pääasiassa sen mukaan, minä vuonna niillä on hallussaan nimitys. Vaikuttaa siltä, että vaikutus kohdistuu voimakkaimmin niihin kahteen kaupunkiin, joilla on hallussaan nimitys vuonna 2020, ja niihin kolmeen kaupunkiin, jotka toteuttavat valmistelutoimia nimityksen hallussapitämiseksi vuonna 2021, joskaan kaupunkeihin, joilla on hallussaan nimitys tämän jälkeen, kohdistuvaa tulevaa vaikutusta ei ole toistaiseksi määritelty.

| (5) | Ne kaksi kaupunkia, joilla on hallussaan nimitys vuonna 2020, joutuivat lykkäämään tai perumaan tapahtumat maaliskuusta 2020 alkaen ilman mitään selvyyttä siitä, milloin tilanne palaa normaaliksi tai palaako se normaaliksi lainkaan, ja niille aiheutui samaan aikaan kustannuksia. Käytännössä ne ovat estyneitä toteuttamasta täysimääräisesti kulttuuriohjelmiansa vuonna 2020 ja hyötymästä tehdyistä mittavista henkilöstövoimavaroja ja rahoitusta vaatineista investoinneista. |
| --- | --- |

(5)

Ne kaksi kaupunkia, joilla on hallussaan nimitys vuonna 2020, joutuivat lykkäämään tai perumaan tapahtumat maaliskuusta 2020 alkaen ilman mitään selvyyttä siitä, milloin tilanne palaa normaaliksi tai palaako se normaaliksi lainkaan, ja niille aiheutui samaan aikaan kustannuksia. Käytännössä ne ovat estyneitä toteuttamasta täysimääräisesti kulttuuriohjelmiansa vuonna 2020 ja hyötymästä tehdyistä mittavista henkilöstövoimavaroja ja rahoitusta vaatineista investoinneista.

| (6) | Niissä kolmessa kaupungissa, joilla on hallussaan nimitys vuonna 2021, covid-19-pandemia on aiheuttanut hyvin suurta epävarmuutta lähes kaikilla valmisteluun liittyvillä osa-alueilla: julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden epävarmat rahoitusnäkymät, tuntemattomat tulevaisuuden turvallisuussäännökset, jotka vaikuttavat siihen, millainen osallistava toiminta ja minkätyyppiset tapahtumat sallitaan, sekä matkustusrajoitukset, jotka vähentävät matkailijavirtoja ja mahdollisuuksia eurooppalaisiin kumppanuuksiin. Covid-19:n leviämisen torjumiseksi käyttöön otetut toimenpiteet, jotka johtivat siihen, että toteutuksesta vastaavat tiimit olivat sulkutoimien alaisina, ovat hidastaneet kyseisten kolmen kaupungin valmistelutöitä kriittiseen pisteeseen, kun – normaaleissa olosuhteissa – niiden pitäisi tällä hetkellä ponnistella kahta kovemmin. Valmistelutyö on hidastunut myös siksi, että mahdollisten sopimuskumppaneiden taloudellinen selviytyminen on epävarmaa. |
| --- | --- |

(6)

Niissä kolmessa kaupungissa, joilla on hallussaan nimitys vuonna 2021, covid-19-pandemia on aiheuttanut hyvin suurta epävarmuutta lähes kaikilla valmisteluun liittyvillä osa-alueilla: julkisen ja yksityisen sektorin kumppaneiden epävarmat rahoitusnäkymät, tuntemattomat tulevaisuuden turvallisuussäännökset, jotka vaikuttavat siihen, millainen osallistava toiminta ja minkätyyppiset tapahtumat sallitaan, sekä matkustusrajoitukset, jotka vähentävät matkailijavirtoja ja mahdollisuuksia eurooppalaisiin kumppanuuksiin. Covid-19:n leviämisen torjumiseksi käyttöön otetut toimenpiteet, jotka johtivat siihen, että toteutuksesta vastaavat tiimit olivat sulkutoimien alaisina, ovat hidastaneet kyseisten kolmen kaupungin valmistelutöitä kriittiseen pisteeseen, kun – normaaleissa olosuhteissa – niiden pitäisi tällä hetkellä ponnistella kahta kovemmin. Valmistelutyö on hidastunut myös siksi, että mahdollisten sopimuskumppaneiden taloudellinen selviytyminen on epävarmaa.

| (7) | Päätöksessä N:o 445/2014/EU ei säädetä riittävästä joustomahdollisuudesta tällaisten poikkeuksellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi eikä siinä erityisesti ole säännöksiä sen vuoden jatkamisesta tai lykkäämisestä, jona tietty kaupunki pitää hallussaan nimitystä. |
| --- | --- |

(7)

Päätöksessä N:o 445/2014/EU ei säädetä riittävästä joustomahdollisuudesta tällaisten poikkeuksellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi eikä siinä erityisesti ole säännöksiä sen vuoden jatkamisesta tai lykkäämisestä, jona tietty kaupunki pitää hallussaan nimitystä.

| (8) | Päätöstä N:o 445/2014/EU olisi sen vuoksi muutettava siten, että rajoitutaan nimenomaisesti ottamaan huomioon tarve käsitellä poikkeuksellista tilannetta, jotta niille nimitystä hallussaan pitäville kaupungeille, joihin covid-19-pandemia vaikuttaa vakavimmin, annetaan mahdollisuus toteuttaa kulttuuriohjelmiansa tavalla, joka sallii toimen tavoitteiden saavuttamisen. |
| --- | --- |

(8)

Päätöstä N:o 445/2014/EU olisi sen vuoksi muutettava siten, että rajoitutaan nimenomaisesti ottamaan huomioon tarve käsitellä poikkeuksellista tilannetta, jotta niille nimitystä hallussaan pitäville kaupungeille, joihin covid-19-pandemia vaikuttaa vakavimmin, annetaan mahdollisuus toteuttaa kulttuuriohjelmiansa tavalla, joka sallii toimen tavoitteiden saavuttamisen.

| (9) | Kuulemismenettelyn, johon osallistuivat asianomaiset kaupungit ja jäsenvaltiot, jälkeen tultiin siihen päätelmään, että olisi aiheellista säätää Kroatian ja Irlannin nimeämien nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävien kaupunkien mahdollisuudesta jatkaa kulttuuriohjelmiensa toteuttamista 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka nimitysvuotta muuttamatta. |
| --- | --- |

(9)

Kuulemismenettelyn, johon osallistuivat asianomaiset kaupungit ja jäsenvaltiot, jälkeen tultiin siihen päätelmään, että olisi aiheellista säätää Kroatian ja Irlannin nimeämien nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävien kaupunkien mahdollisuudesta jatkaa kulttuuriohjelmiensa toteuttamista 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka nimitysvuotta muuttamatta.

| (10) | Kuulemismenettelyn, johon osallistuivat asianomaiset kaupungit ja jäsenvaltiot, jälkeen tultiin siihen päätelmään, että vuotta, jona Romanialla ja Kreikalla on oikeus nimitykseen, olisi lykättävä vuodesta 2021 vuoteen 2023, ja vuotta, jona ehdokasmaalla tai mahdollisella ehdokasmaalla on oikeus nimitykseen, olisi lykättävä vuodesta 2021 vuoteen 2022. |
| --- | --- |

(10)

Kuulemismenettelyn, johon osallistuivat asianomaiset kaupungit ja jäsenvaltiot, jälkeen tultiin siihen päätelmään, että vuotta, jona Romanialla ja Kreikalla on oikeus nimitykseen, olisi lykättävä vuodesta 2021 vuoteen 2023, ja vuotta, jona ehdokasmaalla tai mahdollisella ehdokasmaalla on oikeus nimitykseen, olisi lykättävä vuodesta 2021 vuoteen 2022.

| (11) | Oikeusvarmuuden vuoksi, erityisesti nimitystä vuosina 2020 ja 2021 hallussaan pitävien kaupunkien kannalta, ja jotta vältetään aiheuttamasta häiriötä päätöksen N:o 445/2014/EU soveltamiselle, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(11)

Oikeusvarmuuden vuoksi, erityisesti nimitystä vuosina 2020 ja 2021 hallussaan pitävien kaupunkien kannalta, ja jotta vältetään aiheuttamasta häiriötä päätöksen N:o 445/2014/EU soveltamiselle, tämän päätöksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021.

| (12) | Päätös N:o 445/2014/EU olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti, |
| --- | --- |

(12)

Päätös N:o 445/2014/EU olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös N:o 445/2014/EU seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  "Nimitys annetaan kunakin vuonna enintään yhdelle kaupungille kummastakin liitteessä olevassa kalenterissa, jäljempänä 'kalenteri', esitetystä jäsenvaltiosta sekä asiaankuuluvina vuosina yhdelle Euroopan vapaakauppaliiton maan, joka on Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuoli, jäljempänä 'EFTA/ETA-maa', ehdokasmaan tai mahdollisen ehdokasmaan kaupungille taikka unioniin 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupungille. Vuonna 2023 kuitenkin enintään yksi kaupunki kustakin kolmesta kalenterissa esitetystä jäsenvaltiosta saa pitää hallussaan nimitystä."; |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

"Nimitys annetaan kunakin vuonna enintään yhdelle kaupungille kummastakin liitteessä olevassa kalenterissa, jäljempänä 'kalenteri', esitetystä jäsenvaltiosta sekä asiaankuuluvina vuosina yhdelle Euroopan vapaakauppaliiton maan, joka on Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen sopimuspuoli, jäljempänä 'EFTA/ETA-maa', ehdokasmaan tai mahdollisen ehdokasmaan kaupungille taikka unioniin 5 kohdassa tarkoitettujen edellytysten mukaisesti liittyvän maan kaupungille. Vuonna 2023 kuitenkin enintään yksi kaupunki kustakin kolmesta kalenterissa esitetystä jäsenvaltiosta saa pitää hallussaan nimitystä.";

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  "3.   Jäsenvaltioiden kaupungit voivat saada kalenterin jäsenvaltiojärjestyksen mukaisesti nimityksen yhden vuoden ajaksi. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävät kaupungit voivat jatkaa nimityksen hallussa pitämistä 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka ilman, että nimitysvuosi muuttuu." |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

"3.   Jäsenvaltioiden kaupungit voivat saada kalenterin jäsenvaltiojärjestyksen mukaisesti nimityksen yhden vuoden ajaksi. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävät kaupungit voivat jatkaa nimityksen hallussa pitämistä 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka ilman, että nimitysvuosi muuttuu."

| 2) | Korvataan 4 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  "Kulttuuriohjelman keston on katettava nimitysvuosi, ja se on perustettava erityisesti nimitystä varten 5 artiklassa säädettyjen kriteerien mukaisesti. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävät kaupungit voivat kuitenkin jatkaa kulttuuriohjelmiensa toteutusta 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka." |
| --- | --- |

2)

Korvataan 4 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

"Kulttuuriohjelman keston on katettava nimitysvuosi, ja se on perustettava erityisesti nimitystä varten 5 artiklassa säädettyjen kriteerien mukaisesti. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävät kaupungit voivat kuitenkin jatkaa kulttuuriohjelmiensa toteutusta 30 päivään huhtikuuta 2021 saakka."

| 3) | Korvataan 16 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

  "Asianomaisten kaupunkien on laadittava arviointiraportit ja toimitettava ne komissiolle nimitysvuotta seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävien kaupunkien on kuitenkin laadittava arviointiraporttinsa ja toimitettava ne komissiolle 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä." |
| --- | --- |

3)

Korvataan 16 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

"Asianomaisten kaupunkien on laadittava arviointiraportit ja toimitettava ne komissiolle nimitysvuotta seuraavan vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä. Nimitystä vuonna 2020 hallussaan pitävien kaupunkien on kuitenkin laadittava arviointiraporttinsa ja toimitettava ne komissiolle 30 päivään huhtikuuta 2022 mennessä."

| 4) | Korvataan liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

4)

Korvataan liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Päätöksen N:o 445/2014/EU 7–11 artiklassa ja 13 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut menettelyt, jotka on jo saatettu päätökseen vuoden 2021 nimityksen osalta, pysyvät voimassa. Nimitysvuosi muutetaan tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

D. M. SASSOLI

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. joulukuuta 2020 ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 22. joulukuuta 2020.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 445/2014/EU, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 ja päätöksen N:o 1622/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 132, 3.5.2014, s. 1).

2

---

LIITE

”KALENTERI

| 2020 | Kroatia | Irlanti | |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | | | |
| 2022 | Liettua | Luxemburg | Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa |
| 2023 | Unkari | Romania | Kreikka |
| 2024 | Viro | Itävalta | EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa |
| 2025 | Slovenia | Saksa | |
| 2026 | Slovakia | Suomi | |
| 2027 | Latvia | Portugali | |
| 2028 | Tšekki | Ranska | EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa |
| 2029 | Puola | Ruotsi | |
| 2030 | Kypros | Belgia | EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa |
| 2031 | Malta | Espanja | |
| 2032 | Bulgaria | Tanska | |
| 2033 | Alankomaat | Italia | EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa” |

2020

Kroatia

Irlanti

2021

2022

Liettua

Luxemburg

Ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

2023

Unkari

Romania

Kreikka

2024

Viro

Itävalta

EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

2025

Slovenia

Saksa

2026

Slovakia

Suomi

2027

Latvia

Portugali

2028

Tšekki

Ranska

EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

2029

Puola

Ruotsi

2030

Kypros

Belgia

EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa

2031

Malta

Espanja

2032

Bulgaria

Tanska

2033

Alankomaat

Italia

EFTA/ETA-maa, ehdokasmaa tai mahdollinen ehdokasmaa”

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/120 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/120

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2230,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2020,

tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EU) N:o 1388/2013 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1388/2013 (1) avattiin autonomisia tariffikiintiöitä, jotta voidaan varmistaa tiettyjen sellaisten maatalous- ja teollisuustuotteiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, ja välttää siten aiheuttamasta häiriöitä kyseisten tuotteiden markkinoilla. Kyseisissä tariffikiintiöissä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tulleitta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksella (EU) N:o 1388/2013 (1) avattiin autonomisia tariffikiintiöitä, jotta voidaan varmistaa tiettyjen sellaisten maatalous- ja teollisuustuotteiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, ja välttää siten aiheuttamasta häiriöitä kyseisten tuotteiden markkinoilla. Kyseisissä tariffikiintiöissä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tulleitta.

| (2) | Koska on unionin edun mukaista varmistaa tiettyjen teollisuustuotteiden riittävä tarjonta ja koska samanlaisia, vastaavia tai korvaavia tuotteita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, on tarpeen avata kyseisten tuotteiden asianmukaisille määrille uudet tariffikiintiöt, joissa ei kanneta tulleja tai joissa kannetaan alennettuja tulleja ja joiden järjestysnumerot ovat 09.2574, 09.2575, 09.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 ja 09.2585. |
| --- | --- |

(2)

Koska on unionin edun mukaista varmistaa tiettyjen teollisuustuotteiden riittävä tarjonta ja koska samanlaisia, vastaavia tai korvaavia tuotteita ei tuoteta unionissa riittäviä määriä, on tarpeen avata kyseisten tuotteiden asianmukaisille määrille uudet tariffikiintiöt, joissa ei kanneta tulleja tai joissa kannetaan alennettuja tulleja ja joiden järjestysnumerot ovat 09.2574, 09.2575, 09.2576, 09.2577, 09.2578, 09.2579, 09.2584 ja 09.2585.

| (3) | Niiden tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2684 ja 09.2854, kiintiömääriä olisi korotettava, koska korotus on unionin edun mukainen. |
| --- | --- |

(3)

Niiden tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2684 ja 09.2854, kiintiömääriä olisi korotettava, koska korotus on unionin edun mukainen.

| (4) | Koska tiettyjen teollisuustuotteiden tuotantokapasiteettia unionissa on lisätty, olisi alennettava tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2591 ja 09.2888, määriä. |
| --- | --- |

(4)

Koska tiettyjen teollisuustuotteiden tuotantokapasiteettia unionissa on lisätty, olisi alennettava tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2591 ja 09.2888, määriä.

| (5) | Tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2580, 09.2582, 09.2583, 09.2648 ja 09.2730, kiintiökautta olisi pidennettävä 31 päivään joulukuuta 2021 ja kiintiömäärää olisi mukautettava vuosittain, sillä kyseiset tariffikiintiöt avattiin ainoastaan kuudeksi kuukaudeksi ja niiden säilyttäminen on edelleen unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(5)

Tariffikiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.2580, 09.2582, 09.2583, 09.2648 ja 09.2730, kiintiökautta olisi pidennettävä 31 päivään joulukuuta 2021 ja kiintiömäärää olisi mukautettava vuosittain, sillä kyseiset tariffikiintiöt avattiin ainoastaan kuudeksi kuukaudeksi ja niiden säilyttäminen on edelleen unionin edun mukaista.

| (6) | Koska ei ole enää unionin edun mukaista säilyttää tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2587, 09.2594, 09.2674, 09.2834, 09.2955, 09.2972 ja 09.2588, kyseiset tariffikiintiöt olisi lakkautettava 1 päivästä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(6)

Koska ei ole enää unionin edun mukaista säilyttää tariffikiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.2587, 09.2594, 09.2674, 09.2834, 09.2955, 09.2972 ja 09.2588, kyseiset tariffikiintiöt olisi lakkautettava 1 päivästä tammikuuta 2021.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liite olisi tehtävien muutosten huomioon ottamiseksi ja selkeyden vuoksi korvattava. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liite olisi tehtävien muutosten huomioon ottamiseksi ja selkeyden vuoksi korvattava.

| (8) | Jotta vältettäisiin tariffikiintiöjärjestelmän soveltamisen keskeytyminen ja jotta noudatettaisiin yksipuolisista tariffisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja, tässä asetuksessa säädettyjä asianomaisten tuotteiden tariffikiintiöitä koskevia muutoksia olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti, |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin tariffikiintiöjärjestelmän soveltamisen keskeytyminen ja jotta noudatettaisiin yksipuolisista tariffisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja, tässä asetuksessa säädettyjä asianomaisten tuotteiden tariffikiintiöitä koskevia muutoksia olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EU) N:o 1388/2013 liite tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1388/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, tiettyjä maatalous- ja teollisuustuotteita koskevien unionin autonomisten tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista sekä asetuksen (EU) N:o 7/2010 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 319).

1

---

LIITE

”LIITE

| Järjestysnumero | CN-koodi | Taric | Tavaran kuvaus | Kiintiökausi | Kiintiön määrä | Kiintiötulli (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Maissi (Zea mays var. saccharata), joka on saatu maissintähkistä, myös leikatuista, joiden läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 20 mm, elintarviketeollisuuden tuotteiden valmistuksessa muuta kuin pelkkää pakkaamista varten käytettäviksi tarkoitettu (1)
   (2)
   (3) | 1.1.–31.12. | 550 tonnia | 0 % (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha -lajin sienet, jäädytetyt, myös höyryssä tai vedessä keitetyt, valmisruokien valmistukseen tarkoitetut (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 tonnia | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Lisättyä alkoholia sisältävät makeat kirsikat, sokeripitoisuus enintään 9 painoprosenttia, läpimitta enintään 19,9 mm, kivelliset, suklaatuotteissa käytettäviksi tarkoitetut (2) | 1.1.–31.12. | 1 000 tonnia | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Soijapavusta tehty proteiinitiiviste, jossa on:






  — | 60 (± 10) painoprosenttia raakavalkuaista, |

Järjestysnumero

CN-koodi

Taric

Tavaran kuvaus

Kiintiökausi

Kiintiön määrä

Kiintiötulli (%)

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Maissi (Zea mays var. saccharata), joka on saatu maissintähkistä, myös leikatuista, joiden läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 20 mm, elintarviketeollisuuden tuotteiden valmistuksessa muuta kuin pelkkää pakkaamista varten käytettäviksi tarkoitettu (1)
   (2)
   (3)

1.1.–31.12.

550 tonnia

0 % (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha -lajin sienet, jäädytetyt, myös höyryssä tai vedessä keitetyt, valmisruokien valmistukseen tarkoitetut (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 tonnia

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Lisättyä alkoholia sisältävät makeat kirsikat, sokeripitoisuus enintään 9 painoprosenttia, läpimitta enintään 19,9 mm, kivelliset, suklaatuotteissa käytettäviksi tarkoitetut (2)

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Soijapavusta tehty proteiinitiiviste, jossa on:

—

60 (± 10) painoprosenttia raakavalkuaista,

| — | 5 (± 3) painoprosenttia raakakuitua, |
| --- | --- |

—

5 (± 3) painoprosenttia raakakuitua,

| — | 5 (± 3) painoprosenttia raakatuhkaa, ja |
| --- | --- |

—

5 (± 3) painoprosenttia raakatuhkaa, ja

| — | vähintään 3 mutta enintään 6,9 painoprosenttia tärkkelystä, |
| --- | --- |

—

vähintään 3 mutta enintään 6,9 painoprosenttia tärkkelystä,

eläinten rehun valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

30 000 tonnia

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Raaka tai valmistamaton tupakka, myös säännöllisiin muotoihin leikattu, tullausarvo vähintään 450 euroa 100 nettokilogrammalta, alanimikkeen 2402 10 00 tuotteiden valmistuksessa päällys- tai aluslehtenä käytettäväksi tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

6 000 tonnia

0 %

09.2586

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Katalyyttisesti vetyisomeroitu perusöljy, josta on poistettu vaha ja joka koostuu hydratuista, erittäin isoparafiinisista hiilivedyistä ja jossa on

| — | vähintään 90 painoprosenttia tyydyttyneitä hiilivetyjä, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 90 painoprosenttia tyydyttyneitä hiilivetyjä, ja

| — | enintään 0,03 painoprosenttia rikkiä |
| --- | --- |

—

enintään 0,03 painoprosenttia rikkiä

ja jonka

| — | viskositeetti-indeksi on vähintään 80 mutta alle 120, ja |
| --- | --- |

—

viskositeetti-indeksi on vähintään 80 mutta alle 120, ja

| — | kinemaattinen viskositeetti on vähintään 5,0 mutta enintään 13,0 cSt 100 °C:ssa |
| --- | --- |

—

kinemaattinen viskositeetti on vähintään 5,0 mutta enintään 13,0 cSt 100 °C:ssa

1.1.–30.6.

200 000 tonnia

0 %

09.2828

2712 20 90

Vähemmän kuin 0,75 painoprosenttia öljyä sisältävä parafiini

1.4.–31.10.

60 000 tonnia

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Puristettu parafiini (slack wax) (CAS RN 64742-61-6)

1.1.–31.12.

100 000 tonnia

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamidihappo (CAS RN 5329-14-6), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, myös jos siihen on lisätty enintään 5 prosenttia piidioksidia paakkuuntumisenestoaineeksi (CAS RN 112926-00-8)

1.1.–31.12.

27 000 tonnia

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Piidioksiditäyteaine (silikatäyteaine) rakeina, joiden piidioksidipitoisuus on vähintään 97 painoprosenttia

1.1.–31.12.

1 700 tonnia

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframitrioksidi, mukaan luettuna sininen volframin oksidi (CAS RN 1314-35-8 tai CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 tonnia

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cesiumsulfaatti (CAS RN 10294-54-9), jähmeä tai vesiliuoksena, sisältää vähintään 48 mutta enintään 52 painoprosenttia cesiumsulfaattia

1.1.–31.12.

200 tonnia

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromikloorimetaani (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 tonnia

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-Diklooribentseeni (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 tonnia

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propan-1-oli (propyylialkoholi) (CAS RN 71-23-8)

1.1.–31.12.

15 000 tonnia

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Syklopropyylimetanoli (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 tonnia

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresoli (CAS RN 95-48-7), jonka puhtausaste on vähintään 98,5 painoprosenttia

1.1.–31.12.

20 000 tonnia

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2',2'-Tetrakis(hydroksimetyyli)-3,3’-oksidipropan-1-oli (CAS RN 126-58-9)

1.1.–31.12.

500 tonnia

0 %

09.2624

2912 42 00

Etyylivanilliini (3-etoksi-4-hydroksibentsaldehydi) (CAS RN 121-32-4)

1.1.–31.12.

1 950 tonnia

0 %

09.2683

ex 2914 19 90

50

Tabletteina oleva kalsiumasetyyliasetonaatti (CAS RN 19372-44-2), stabilointimenetelmien valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

200 tonnia

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Syklopropyylimetyyliketoni (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 tonnia

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Etikkahappo, jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia (CAS RN 64-19-7)

1.1.–31.12.

1 000 000 tonnia

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinyyliasetaatti (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

400 000 tonnia

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etyylitrifluoriasetaatti (CAS RN 383-63-1)

1.1.–31.12.

400 tonnia

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kalium-(E,E)-heksa-2,4-dienoaatti (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 250 tonnia

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-Dimetyylifenyyliasetyylikloridi (CAS RN 55312-97-5)

1.1.–31.12.

700 tonnia

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietyylioksalaatti (CAS RN 95-92-1)

1.1.–31.12.

500 tonnia

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetyylisebasaatti (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekaanidihappo (CAS RN 693-23-2), jonka puhtausaste on suurempi kuin 98,5 painoprosenttia

1.1.–31.12.

8 000 tonnia

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-asetyylisalisyylihappo (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 tonnia

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadekyyli 3-(3,5-di-tert-butyyli-4-hydroksifenyyli)propionaatti (CAS RN 2082-79-3)

| — | josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm, ja |
| --- | --- |

—

josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm, ja

| — | jonka sulamispiste on vähintään 49 mutta enintään 54 °C ja |
| --- | --- |

—

jonka sulamispiste on vähintään 49 mutta enintään 54 °C ja

joka on tarkoitettu PVC:n käsittelyssä käytettävän, jauhesekoitukseen (jauheet tai puristamalla saadut granulaatit) perustuvan yksikomponenttisen stabilointiaineen valmistukseen (2)

1.1.–31.12.

380 tonnia

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaerytritolitetrakis(3-(3,5-di-tert-butyyli-4-hydroksifenyyli)propionaatti) (CAS RN 6683-19-8)

| — | josta yli 75 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 250 μm, ja josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm, ja |
| --- | --- |

—

josta yli 75 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 250 μm, ja josta yli 99 painoprosenttia läpäisee seulan, jonka silmäkoko on vähintään 500 μm, ja

| — | jonka sulamispiste on vähintään 110 mutta enintään 125 °C, |
| --- | --- |

—

jonka sulamispiste on vähintään 110 mutta enintään 125 °C,

joka on tarkoitettu PVC:n käsittelyssä käytettävän, jauhesekoitukseen (jauheet tai puristamalla saadut granulaatit) perustuvan yksikomponenttisen stabilointiaineen valmistukseen (2)

1.1.–31.12.

140 tonnia

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bentsofenoni-3,3’,4,4’-tetrakarboksyylihappodianhydridi (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Tris(2,4-di-tert-butyylifenyyli)fosfiitti (CAS RN 31570-04-4)

1.1.–31.12.

6 000 tonnia

0 %

09.2648

ex 2920 90 10

75

Dimetyylisulfaatti (CAS RN 77-78-1), jonka puhtausaste on vähintään 99 prosenttia

1.1.–31.12.

18 000 tonnia

2 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadekyyliamiini (CAS RN 124-30-1)

1.1.–31.12.

400 tonnia

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetyyliaminoetyyli)(metyyli)amiini (CAS RN 3030-47-5)

1.1.–31.12.

1 700 tonnia

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Aniliini (CAS RN 62-53-3), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

1.1.–31.12.

150 000 tonnia

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluori-N-(1-metyylietyyli)bentseeniamiini (CAS RN 70441-63-3)

1.1.–31.12.

500 tonnia

0 %

09.2582

ex 2921 43 00

80

2-Metyylianiliini (CAS RN 95-53-4), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

1.1.–31.12.

2 000 tonnia

2 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

O-Fenyleenidiamiini (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 tonnia

0 %

09.2730

ex 2921 59 90

85

4,4'-Metyleeninidiyylidianiliini (CAS RN 101-77-9), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia, rakeina, esipolymeerien valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

200 tonnia

2 %

09.2591

ex 2922 41 00

10

L-lysiinihydrokloridi (CAS RN 657-27-2)

1.1.–31.12.

245 000 tonnia

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-treoniini (CAS RN 72-19-5)

1.1.–31.12.

166 000 tonnia

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

3-Kloori-2-hydroksipropyyli)trimetyyliammoniumkloridi (CAS RN 3327-22-8) vesiliuoksena, joka sisältää vähintään 65 mutta enintään 71 painoprosenttia cesiumsulfaattia 3-Kloori-2-hydroksipropyyli)trimetyyliammoniumkloridia

1.1.–31.12.

19 000 tonnia

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-Jodiprop-2-yn-1-yylibutyylikarbamaatti (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

400 tonnia

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamoli (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.–31.12.

20 000 tonnia

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrylonitriili (CAS RN 107-13-1), 55 ryhmän ja nimikkeen 6815 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

60 000 tonnia

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrylonitriili (CAS RN 107-13-1), nimikkeiden 2921, 2924, 3906 ja 4002 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

40 000 tonnia

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluorimetyyli)bentsonitriili (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

900 tonnia

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometyylihydratsiini (CAS RN 60-34-4) vesiliuoksena, monometyylihydratsiinipitoisuus 40 (± 5) painoprosenttia

1.1.–31.12.

900 tonnia

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-Naftyleenidi-isosyanaatti (CAS RN 3173-72-6), jonka puhtausaste on vähintään 90 prosenttia

1.1–30.6.

205 tonnia

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidiini (CAS RN 556-88-7)

1.1.–31.12.

6 500 tonnia

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksisilyyli)propyyli]disulfidi (CAS RN 56706-10-6)

1.1.–31.12.

6 000 tonnia

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Kloori-4-(metyylisulfonyyli)-3-((2,2,2-trifluorietoksi)metyyli)bentsoehappo (CAS RN 120100-77-8)

1.1.–31.12.

300 tonnia

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadekyylitrimetoksisilaani (CAS RN 16415-12-6), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, polyeteenin valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

165 tonnia

0 %

09.2842

2932 12 00

2-Furaldehydi (furfuraldehydi)

1.1.–31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekan-5-olidi (CAS RN 705-86-2)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekan-5-olidi (CAS RN 713-95-1)

1.1.–31.12.

6 000 kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksan-6-olidi (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 tonnia

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonaali (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 tonnia

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-Tetrametyylipiperidin-4-oli (CAS RN 2403-88-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutinibi (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.–31.12.

5 tonnia

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[3-(dimetyyliamino)propyyli]heksahydro-1,3,5-triatsiini (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

600 tonnia

0 %

09.2595

ex 2933 99 80

49

1,4,7,10-Tetraatsasyklododekaani (CAS RN 294-90-6)

1.1.–31.12.

40 tonnia

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Asetoasetyyliamino)bentsimidatsoloni (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

400 tonnia

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-Klooritiofeeni-2-karboksyylihappo (CAS RN 24065-33-6)

1.1.–31.12.

45 000 kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-Metoksibentsoyyli)amino]sulfonyyli]bentsoyylikloridi (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-Trimetyylipentan-2-aminium (3R,5S,6E)-7-{2-[(etyylisulfonyyli)amino]4-(4-fluorifenyyli)-6-(propaani-2-yyli)pyrimidin-5-yyli}-3,5-dihydroksihept-6-enoaatti (CAS RN 917805-85-7)

1.1.–31.12.

5 000 kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksyloosi (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 tonnia

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Väri C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0 ) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä C.I. Disperse Yellow 54 vähintään 99 painoprosenttia

1.1.–31.12.

250 tonnia

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Väriin C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) perustuvat valmisteet, jotka sisältävät kyseistä väriä vähintään 60 mutta vähemmän kuin 85 painoprosenttia

1.1.–31.12.

50 tonnia

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Väri C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä Colourant C.I. Pigment Red 4 vähintään 60 painoprosenttia

1.1.–31.12.

150 tonnia

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Soodaliuottimella kalsinoitu piimaa

1.1.–31.12.

35 000 tonnia

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Natriumlignosulfonaatti (CAS RN 8061-51-6)

1.1.–31.12.

40 000 tonnia

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattitärpätti

1.1.–31.12.

25 000 tonnia

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Kolofoni ja hartsihapot, tuoreesta pihkasta saadut

1.1.–31.12.

280 000 tonnia

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Valmiste, jossa on vähintään 38 mutta enintään 50 painoprosenttia pyritionisinkkiä (INN) (CAS RN 13463-41-7) vesidispersiona

1.1.–31.12.

500 tonnia

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Lisäaineet, difenyyliaminin ja haaraketjuisten noneenien reaktiotuotteista koostuvat, joissa on

| — | enemmän kuin 28 mutta enintään 55 painoprosenttia 4-monononyylidifenyyliaminia, |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 28 mutta enintään 55 painoprosenttia 4-monononyylidifenyyliaminia,

| — | enemmän kuin 45 mutta enintään 65 painoprosenttia 4,4’-dinonyylidifenyyliamiinia, ja |
| --- | --- |

—

enemmän kuin 45 mutta enintään 65 painoprosenttia 4,4’-dinonyylidifenyyliamiinia, ja

| — | enintään 5 painoprosenttia 2, 4-dinonyylidifenyyliaminia ja 2,4’-dinonyylidifenyyliaminia, |
| --- | --- |

—

enintään 5 painoprosenttia 2, 4-dinonyylidifenyyliaminia ja 2,4’-dinonyylidifenyyliaminia,

voiteluöljyjen valmistukseen tarkoitetut (2)

1.1.–31.12.

900 tonnia

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Katalyytti, joka koostuu titaanidioksidista ja volframitrioksidista

1.1.–31.12.

3 000 tonnia

0 %

09.2820

ex 3824 79 00

10

Seokset, joissa on

| — | vähintään 60 mutta enintään 90 painoprosenttia 2-klooripropeenia (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

vähintään 60 mutta enintään 90 painoprosenttia 2-klooripropeenia (CAS RN 557-98-2),

| — | vähintään 8 mutta enintään 14 painoprosenttia (Z)-1-klooripropeenia (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

vähintään 8 mutta enintään 14 painoprosenttia (Z)-1-klooripropeenia (CAS RN 16136-84-8),

| — | vähintään 5 mutta enintään 23 painoprosenttia 2-klooripropaania (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

vähintään 5 mutta enintään 23 painoprosenttia 2-klooripropaania (CAS RN 75-29-6),

| — | enintään 6 painoprosenttia 3-klooripropeenia (CAS RN 107-05-1), ja |
| --- | --- |

—

enintään 6 painoprosenttia 3-klooripropeenia (CAS RN 107-05-1), ja

| — | enintään 1 painoprosentti etyylikloridia (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

enintään 1 painoprosentti etyylikloridia (CAS RN 75-00-3)

1.1.–31.12.

6 000 tonnia

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Valmiste, joka sisältää

| — | vähintään 55 mutta enintään 78 painoprosenttia dimetyyliglutaraattia (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

vähintään 55 mutta enintään 78 painoprosenttia dimetyyliglutaraattia (CAS RN 1119-40-0),

| — | vähintään 10 mutta enintään 30 painoprosenttia dimetyyliadipaattia ja (CAS RN 627-93-0), ja |
| --- | --- |

—

vähintään 10 mutta enintään 30 painoprosenttia dimetyyliadipaattia ja (CAS RN 627-93-0), ja

| — | enintään 35 painoprosenttia dimetyylisukkinaattia (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

enintään 35 painoprosenttia dimetyylisukkinaattia (CAS RN 106-65-0)

1.1.–31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis[3-trietoksisilyyli)propyyli]sulfidien sekoitus (CAS RN 211519-85-6)

1.1.–31.12.

9 000 tonnia

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Asetofenoni (CAS RN 98-86-2), jonka puhtausaste on vähintään 60 mutta enintään 90 painoprosenttia

1.1.–31.12.

2 000 tonnia

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Alkyylidimetyylitertiääriamiinien sekoitus, jossa on:

| — | vähintään 60 mutta enintään 80 painoprosenttia dodekyylidimetyyliamiinia (CAS RN 112-18-5), ja |
| --- | --- |

—

vähintään 60 mutta enintään 80 painoprosenttia dodekyylidimetyyliamiinia (CAS RN 112-18-5), ja

| — | vähintään 20 mutta enintään 30 painoprosenttia dimetyyli(tetradekyyli)amiinia (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

vähintään 20 mutta enintään 30 painoprosenttia dimetyyli(tetradekyyli)amiinia (CAS RN 112-75-4)

1.1.–31.12.

20 000 tonnia

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Alifaattisiin liuottimiin liukenematon kiinteä uute, jota saadaan puuhartsin uutoksesta syntyneestä jäännöksestä ja jonka ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | hartsihappopitoisuus enintään 30 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

hartsihappopitoisuus enintään 30 painoprosenttia,

| — | happoluku enintään 110, ja |
| --- | --- |

—

happoluku enintään 110, ja

| — | sulamispiste vähintään 100° C |
| --- | --- |

—

sulamispiste vähintään 100° C

1.1.–31.12.

1 600 tonnia

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Fytosterolien seos jauheena, joka sisältää:

| — | vähintään 75 painoprosenttia steroleja |
| --- | --- |

—

vähintään 75 painoprosenttia steroleja

| — | enintään 25 painoprosenttia stanoleja, |
| --- | --- |

—

enintään 25 painoprosenttia stanoleja,

stanolien/sterolien tai stanoli-/steroliestereiden valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

2 500 tonnia

0 %

09.2639

3905 30 00

Poly(vinyylialkoholit), myös jos ne sisältävät hydrolysoimattomia asetaattiryhmiä

1.1.–31.12.

15 000 tonnia

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poly(vinyylibutyraali) (CAS RN 63148-65-2):

| — | jossa on vähintään 17,5 mutta enintään 20 painoprosenttia hydroksyyliryhmiä, ja |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 17,5 mutta enintään 20 painoprosenttia hydroksyyliryhmiä, ja

| — | jonka hiukkaskokomediaani (D50) on suurempi kuin 0,6 mm |
| --- | --- |

—

jonka hiukkaskokomediaani (D50) on suurempi kuin 0,6 mm

1.1.–31.12.

12 500 tonnia

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polykarbonaatista ja poly(metyylimetakrylaatista) koostuva polymeeriseos, jossa polykarbonaattia on vähintään 98,5 painoprosenttia, pelletteinä tai rakeina, valonläpäisevyys vähintään 88,5 prosenttia, kun aallonpituus λ = 400 nm, mitattuna koekappaleesta, jonka seinämänpaksuus on 4 mm (ISO 13468-2)

1.1.–31.12.

2 000 tonnia

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Poly(etyleenitereftalaatin) ja sykloheksaanidimetanolin kopolymeeri, joka sisältää vähintään 10 painoprosenttia sykloheksaanidimetanolia

1.1.–31.12.

60 000 tonnia

2 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Poly(oksi-1,4-fenyleenisulfonyyli-1,4-fenyleenioksi-4,4′-bifenyleeni)

1.1.–31.12.

5 000 tonnia

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Selluloosa-asetaattihiutaleet

1.1.–31.12.

75 000 tonnia

0 %

09.2864

ex 3913 10 00

10

Natriumalginaatti, ruskolevästä uutettu (CAS RN 9005-38-3)

1.1.–31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Natriumhyaluronaatti, muu kuin steriili, jonka

| — | painokeskimääräinen molekyylipaino (Mw) on enintään 900 000 , |
| --- | --- |

—

painokeskimääräinen molekyylipaino (Mw) on enintään 900 000 ,

| — | endotoksiinipitoisuus on enintään 0,008 endotoksiiniyksikköä (EU)/mg, |
| --- | --- |

—

endotoksiinipitoisuus on enintään 0,008 endotoksiiniyksikköä (EU)/mg,

| — | etanolipitoisuus on enintään 1 painoprosentti, |
| --- | --- |

—

etanolipitoisuus on enintään 1 painoprosentti,

| — | isopropanolipitoisuus on enintään 0,5 painoprosenttia |
| --- | --- |

—

isopropanolipitoisuus on enintään 0,5 painoprosenttia

1.1.–31.12.

200 kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polymetyylimetakrylaatista valmistetut levyt, jotka ovat seuraavien standardien mukaisia:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A, tai |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A, tai

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A

1.1.–31.12.

100 tonnia

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Regeneroidusta selluloosasta valmistettu harkko, kyllästetty vedellä, joka sisältää magnesiumkloridia ja kvaternaarista ammoniumyhdistettä, mitat 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 700 tonnia

0 %

09.2576

ex 5208 12 16

20

Valkaisematon kudottu palttinakangas, jonka

| — | leveys on enintään 145 cm, |
| --- | --- |

—

leveys on enintään 145 cm,

| — | paino on vähintään 120 g/m2 mutta enintään 130 g/m2, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 120 g/m2 mutta enintään 130 g/m2,

| — | kuteen tiheys on vähintään 30 mutta enintään 45 kudetta/cm, |
| --- | --- |

—

kuteen tiheys on vähintään 30 mutta enintään 45 kudetta/cm,

| — | molemmilla puolilla on loimeen taitetuista kudelangoista (tuck-in) muodostuva hulpio, |
| --- | --- |

—

molemmilla puolilla on loimeen taitetuista kudelangoista (tuck-in) muodostuva hulpio,

jossa sisäosasta kohti ulkoreunoja edettäessä 15 mm (± 2mm) leveässä loimeen taitetuista kudelangoista (tuck-in) muodostuvassa hulpiossa on ensin vähintään 6 mm mutta enintään 9 mm leveä palttinakaistale ja sen jälkeen vähintään 6 mm mutta enintään 9 mm leveä panamasidoskaistale

1.1.–31.12.

1 500 000 neliömetriä

0 %

09.2577

ex 5208 12 96

20

Valkaisematon kudottu palttinakangas, jonka

| — | leveys on enintään 145 cm, |
| --- | --- |

—

leveys on enintään 145 cm,

| — | paino on vähintään 130 g/m2 mutta enintään 145 g/m2, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 130 g/m2 mutta enintään 145 g/m2,

| — | kuteen tiheys on vähintään 30 mutta enintään 45 kudetta/cm, |
| --- | --- |

—

kuteen tiheys on vähintään 30 mutta enintään 45 kudetta/cm,

| — | molemmilla puolilla on loimeen taitetuista kudelangoista (tuck-in) muodostuva hulpio, |
| --- | --- |

—

molemmilla puolilla on loimeen taitetuista kudelangoista (tuck-in) muodostuva hulpio,

jossa sisäosasta kohti ulkoreunoja edettäessä 15 mm (± 2mm) leveässä loimeen taitetuista kudelangoista (tuck-in) muodostuvassa hulpiossa on ensin vähintään 6 mm mutta enintään 9 mm leveä palttinakaistale ja sen jälkeen vähintään 6 mm mutta enintään 9 mm leveä panamasidoskaistale

1.1.–31.12.

2 300 000 neliömetriä

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Synteettikuitujätteet (myös kampausjätteet, lankajätteet, garnetoidut jätteet ja lumput), nailonia tai muuta polyamidia (PA6 ja PA66)

1.1.–31.12.

10 000 tonnia

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Kudottu ja kerrostettu kumilla käsitelty tekstiilikangas, jolla on seuraavat ominaisuudet:

| — | siinä on kolme kerrosta, |
| --- | --- |

—

siinä on kolme kerrosta,

| — | sen yksi ulkopinta on akryylikangasta, |
| --- | --- |

—

sen yksi ulkopinta on akryylikangasta,

| — | sen toinen ulkopinta on polyesterikangasta, |
| --- | --- |

—

sen toinen ulkopinta on polyesterikangasta,

| — | välikerros on klorobutyylikumia, |
| --- | --- |

—

välikerros on klorobutyylikumia,

| — | välikerroksen paino on vähintään 452 g/m2 mutta enintään 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

välikerroksen paino on vähintään 452 g/m2 mutta enintään 569 g/m2,

| — | tekstiilikankaan kokonaispaino on vähintään 952 g/m2 mutta enintään 1159 g/m2, ja |
| --- | --- |

—

tekstiilikankaan kokonaispaino on vähintään 952 g/m2 mutta enintään 1159 g/m2, ja

| — | tekstiilikankaan kokonaispaksuus on vähintään 0,8 mm mutta enintään 4 mm, |
| --- | --- |

—

tekstiilikankaan kokonaispaksuus on vähintään 0,8 mm mutta enintään 4 mm,

moottoriajoneuvojen kokoontaittuvien kattojen valmistuksessa käytetty (2)

1.1.–31.12.

375 000 neliömetriä

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

Jatkuvakuituinen, kiertämätön lanka (rovings) S-lasista:

| — | valmistettu jatkuvan kehruun lasifilamenteista, joiden läpimitta on 9 μm (± 0,5 μm), |
| --- | --- |

—

valmistettu jatkuvan kehruun lasifilamenteista, joiden läpimitta on 9 μm (± 0,5 μm),

| — | hienous vähintään 200 texiä mutta enintään 680 texiä, |
| --- | --- |

—

hienous vähintään 200 texiä mutta enintään 680 texiä,

| — | ei sisällä kalsiumoksidia, ja |
| --- | --- |

—

ei sisällä kalsiumoksidia, ja

| — | murtolujuus yli 3 550 Mpa määriteltynä ASTM D2343-09 -menetelmän mukaisesti, |
| --- | --- |

—

murtolujuus yli 3 550 Mpa määriteltynä ASTM D2343-09 -menetelmän mukaisesti,

ilmailuteollisuudessa käytettäväksi tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2628

ex 7019 52 00

10

Palttinasidoksinen lasikuitukangas, jonka kuidut on päällystetty muovilla, paino 120 g/m2 (± 10 g/m2), käytetään tavallisesti rullattavien ja kehyksellisten hyönteisverkkojen valmistukseen

1.1.–31.12.

3 000 000 neliömetriä

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokromi, jossa on vähintään 1,5 mutta enintään 4 painoprosenttia hiiltä ja enintään 70 painoprosenttia kromia

1.1.–31.12.

50 000 tonnia

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Folio ja nauha, puhdistettua kuparia, elektrolyyttisesti valmistetut, paksuus vähintään 0,015 mm

1.1.–31.12.

1 020 tonnia

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Laatat tai levyt

| — | joissa on piinitridikeraaminen kerros, jonka paksuus on vähintään 0,32 mm (±0,1 mm) mutta enintään 1,0 mm (±0,1 mm), |
| --- | --- |

—

joissa on piinitridikeraaminen kerros, jonka paksuus on vähintään 0,32 mm (±0,1 mm) mutta enintään 1,0 mm (±0,1 mm),

| — | jotka on päällystetty molemmin puolin puhdistettua kuparia olevalla foliolla, jonka paksuus on 0,8 mm (±0,1 mm), ja |
| --- | --- |

—

jotka on päällystetty molemmin puolin puhdistettua kuparia olevalla foliolla, jonka paksuus on 0,8 mm (±0,1 mm), ja

| — | jotka ovat yhdeltä puolelta osittain hopeapäällysteisiä |
| --- | --- |

—

jotka ovat yhdeltä puolelta osittain hopeapäällysteisiä

1.1.–31.12.

7 000 000 kpl

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Levyt

| — | joissa on ainakin yksi epoksidihartsilla kyllästetty lasikuitukerros, |
| --- | --- |

—

joissa on ainakin yksi epoksidihartsilla kyllästetty lasikuitukerros,

| — | joiden toinen puoli tai molemmat puolet on päällystetty kuparifoliolla, jonka paksuus on enintään 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

joiden toinen puoli tai molemmat puolet on päällystetty kuparifoliolla, jonka paksuus on enintään 0,15 mm,

| — | joiden dielektrisyysvakio (DK) on alle 5,4 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna, |
| --- | --- |

—

joiden dielektrisyysvakio (DK) on alle 5,4 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna,

| — | joiden häviökerroin on alle 0,035 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna, |
| --- | --- |

—

joiden häviökerroin on alle 0,035 taajuuden ollessa 1 MHz IPC-TM-650 2.5.5.2-testausmenetelmällä mitattuna,

| — | joiden CTI-indeksi (Comparative Tracking Index) on vähintään 600 |
| --- | --- |

—

joiden CTI-indeksi (Comparative Tracking Index) on vähintään 600

1.1.–31.12.

80 000 neliömetriä

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumiiniseoksesta valmistetut tangot, joiden läpimitta on vähintään 300,1 mm mutta enintään 533,4 mm

1.1.–31.12.

1 000 tonnia

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

Alumiini- ja magnesiumseoskaistaleet tai -folio

| — | jotka ovat standardin 5182-H19 tai 5052-H19 mukaisesta seoksesta, |
| --- | --- |

—

jotka ovat standardin 5182-H19 tai 5052-H19 mukaisesta seoksesta,

| — | jotka ovat rullina, joiden ulkoläpimitta on vähintään 1 250 mutta enintään 1 350 mm, |
| --- | --- |

—

jotka ovat rullina, joiden ulkoläpimitta on vähintään 1 250 mutta enintään 1 350 mm,

| — | joiden paksuus on 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm tai 0,20 mm (sallittu poikkeama: -0,006 mm), |
| --- | --- |

—

joiden paksuus on 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm tai 0,20 mm (sallittu poikkeama: -0,006 mm),

| — | joiden leveys on 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm tai 356 mm (sallittu poikkeama: ± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

joiden leveys on 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm tai 356 mm (sallittu poikkeama: ± 0,3 mm),

| — | joiden suoruustoleranssi on enintään 0,4 mm/750 mm, |
| --- | --- |

—

joiden suoruustoleranssi on enintään 0,4 mm/750 mm,

| — | joiden tasomaisuus on ±4 I-yksikköä (I-unit), |
| --- | --- |

—

joiden tasomaisuus on ±4 I-yksikköä (I-unit),

| — | joiden vetomurtolujuus on suurempi kuin 365 MPa (5182-H19) tai 320 MPa (5052-H19), ja |
| --- | --- |

—

joiden vetomurtolujuus on suurempi kuin 365 MPa (5182-H19) tai 320 MPa (5052-H19), ja

| — | joiden murtovenymä A50 on suurempi kuin 3 prosenttia (5182-H19) tai 2,5 prosenttia (5052-H19), |
| --- | --- |

—

joiden murtovenymä A50 on suurempi kuin 3 prosenttia (5182-H19) tai 2,5 prosenttia (5052-H19),

kaihtimien säleiden valmistukseen tarkoitetut (2)

1.1.–31.12.

600 tonnia

0 %

09.2722

8104 11 00

Muokkaamaton magnesium, jossa on vähintään 99,8 painoprosenttia magnesiumia

1.1.–31.12.

120 000 tonnia

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnesiumjauhe

| — | puhtausaste vähintään 98 mutta enintään 99,5 painoprosenttia, ja |
| --- | --- |

—

puhtausaste vähintään 98 mutta enintään 99,5 painoprosenttia, ja

| — | hiukkaskoko vähintään 0,2 mutta enintään 0,8 mm |
| --- | --- |

—

hiukkaskoko vähintään 0,2 mutta enintään 0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 tonnia

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumiininen teleskooppikädensija, matkalaukkujen valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

1 500 000 kpl

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Taotusta teräksestä valmistettu kaksisylinterisen korkeapainepumpun pää, jonka

| — | jyrsittyjen, kierteitettyjen putkenosien läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 36,8 mm, ja |
| --- | --- |

—

jyrsittyjen, kierteitettyjen putkenosien läpimitta on vähintään 10 mutta enintään 36,8 mm, ja

| — | porattujen polttoainekanavien läpimitta on vähintään 3,5 mutta enintään 10 mm, |
| --- | --- |

—

porattujen polttoainekanavien läpimitta on vähintään 3,5 mutta enintään 10 mm,

jollaisia käytetään dieselruiskutusjärjestelmissä

1.1.–31.12.

65 000 kpl

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Messinkihäkit,

| — | jotka ovat jatkuva- tai keskipakovalettuja, |
| --- | --- |

—

jotka ovat jatkuva- tai keskipakovalettuja,

| — | jotka on sorvattu, |
| --- | --- |

—

jotka on sorvattu,

| — | jotka sisältävät vähintään 35 mutta enintään 38 painoprosenttia sinkkiä, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät vähintään 35 mutta enintään 38 painoprosenttia sinkkiä,

| — | jotka sisältävät vähintään 0,75 mutta enintään 1,25 painoprosenttia lyijyä, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät vähintään 0,75 mutta enintään 1,25 painoprosenttia lyijyä,

| — | jotka sisältävät vähintään 1,0 mutta enintään 1,4 painoprosenttia alumiinia, ja |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät vähintään 1,0 mutta enintään 1,4 painoprosenttia alumiinia, ja

| — | joiden vetomurtolujuus on vähintään 415 Pa, |
| --- | --- |

—

joiden vetomurtolujuus on vähintään 415 Pa,

jollaisia käytetään kuulalaakerien valmistuksessa

1.1.–31.12.

50 000 kpl

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Vaihtovirtainen kommutaattorimoottori, yksivaiheinen, antoteho vähintään 250 W, ottoteho vähintään 700 W mutta enintään 2 700 W, ulkoläpimitta suurempi kuin 120 mm (±0,2 mm) mutta enintään 135 mm (±0,2 mm), pyörimisnopeus suurempi kuin 30 000 mutta enintään 50 000 kierrosta minuutissa, varustettu imutuulettimella, pölynimurien valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

2 000 000 kpl

0 %

09.2584

ex 8528 59 00

40

Elektroninen laite, jossa on vähintään 12 V mutta enintään 14,4 V jännitteellä toimiva nestekide- (LCD-) -kosketusnäyttö ja:

| — | LCD-ohjausprosessori, |
| --- | --- |

—

LCD-ohjausprosessori,

| — | GPS-moduuli, |
| --- | --- |

—

GPS-moduuli,

| — | Bluetooth-moduuli, |
| --- | --- |

—

Bluetooth-moduuli,

| — | USB-portti, |
| --- | --- |

—

USB-portti,

| — | radiosignaaliviritin, |
| --- | --- |

—

radiosignaaliviritin,

| — | yhteensopivuustoiminnot eCall-järjestelmää varten ja |
| --- | --- |

—

yhteensopivuustoiminnot eCall-järjestelmää varten ja

| — | liittimiä, |
| --- | --- |

—

liittimiä,

| — | ilman integroitua ohjauspaneelia, |
| --- | --- |

—

ilman integroitua ohjauspaneelia,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1–30.6.

60 000 kpl

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 40 39

75

70

Valodiodeilla (LED) varustetut painetut piirilevyt:

| — | myös jos niissä on prismoja/linssejä, ja |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on prismoja/linssejä, ja

| — | myös jos niissä on liitin (liittimiä) |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on liitin (liittimiä)

nimikkeen 8528 tavaroiden taustavaloyksikköjen valmistukseen tarkoitetut (2)

1.1.–31.12.

115 000 000 kpl

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Monitoimilaite (mittaristo), jossa on

| — | kaareva TFT-LCD-näyttö (säde 750 mm), jonka pinnat aistivat kosketuksen, |
| --- | --- |

—

kaareva TFT-LCD-näyttö (säde 750 mm), jonka pinnat aistivat kosketuksen,

| — | mikroprosessoreita ja muistisiruja, |
| --- | --- |

—

mikroprosessoreita ja muistisiruja,

| — | akustiikkamoduuli ja kaiutin, |
| --- | --- |

—

akustiikkamoduuli ja kaiutin,

| — | liitännät seuraaville: CAN, 3 × LIN-väylä, LVDS ja Ethernet, |
| --- | --- |

—

liitännät seuraaville: CAN, 3 × LIN-väylä, LVDS ja Ethernet,

| — | ja joka on tarkoitettu esimerkiksi alustaan ja valoihin liittyvien erilaisten toimintojen ohjaamiseen sekä |
| --- | --- |

—

ja joka on tarkoitettu esimerkiksi alustaan ja valoihin liittyvien erilaisten toimintojen ohjaamiseen sekä

| — | tilannekohtaisten ajoneuvo- ja ohjaustietojen (esim. nopeus, kuljettu matka, ajoakun varauksen määrä) esittämiseen |
| --- | --- |

—

tilannekohtaisten ajoneuvo- ja ohjaustietojen (esim. nopeus, kuljettu matka, ajoakun varauksen määrä) esittämiseen

tarkoitettu käytettäväksi sellaisten HS-nimikkeeseen 8703 80 kuuluvien ajoneuvojen valmistukseen, joissa on käyttövoimamoottorina ainoastaan sähkömoottori (2)

1.1.–31.12.

66 900 kpl

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Jänniteohjattu taajuusgeneraattori, jossa on painetulle piirille asennettuja aktiivisia ja passiivisia elementtejä, kotelossa, jonka mitat ovat enintään 30 mm × 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 kpl

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Alumiiniseoksesta valmistettu tukivarsi, asennusrei'illä varustettu, myös kiinnitysmuttereilla varustettu, vaihdelaatikon välilliseen yhdistämiseen auton koriin ja 87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

200 000 kpl

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Alumiiniseoksesta valmistetut akselikytkimet, akselipesät, etuhaarukan kolmiopalat ja kiinnitysosat, jollaisia käytetään moottoripyörissä

1.1.–31.12.

1 000 000 kpl

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Polkupyöränrunko, valmistettu hiilikuidusta ja keinohartsista, polkupyörien (myös sähköpolkupyörien) valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

500 000 kpl

0 %

09.2589

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Runko, alumiinista tai sekä alumiinista että hiilikuiduista valmistettu, polkupyörien (myös sähköpolkupyörien) valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

8 000 000 kpl

0 %

09.2631

ex 9001 90 00

80

Kehystämättömät lasilinssit, prismat ja yhteenliitetyt elementit, CN-koodien 9002, 9005, 9013 10 ja 9015 tavaroiden valmistukseen tai korjaamiseen tarkoitetut (2)

1.1.–31.12.

5 000 000 kpl

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Kojetaulujen ryhmä, jossa on

| — | askelmoottorit, |
| --- | --- |

—

askelmoottorit,

| — | analogiset osoittimet ja valitsimet, |
| --- | --- |

—

analogiset osoittimet ja valitsimet,

| — | tai ilman mikroprosessorin ohjauslevyä, |
| --- | --- |

—

tai ilman mikroprosessorin ohjauslevyä,

| — | tai ilman LED-merkkivaloja tai LCD-näyttöä, |
| --- | --- |

—

tai ilman LED-merkkivaloja tai LCD-näyttöä,

| — | ja joka näyttää vähintään seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

—

ja joka näyttää vähintään seuraavat tiedot:

| — | nopeus, |
| --- | --- |

—

nopeus,

| — | moottorin kierrosluku, |
| --- | --- |

—

moottorin kierrosluku,

| — | moottorin lämpötila, |
| --- | --- |

—

moottorin lämpötila,

| — | polttoainetaso, |
| --- | --- |

—

polttoainetaso,

| — | joka käyttää tiedonsiirtoon CAN-väylää ja/tai K-line-yhteyskäytäntöä, |
| --- | --- |

—

joka käyttää tiedonsiirtoon CAN-väylää ja/tai K-line-yhteyskäytäntöä,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

1.1.–31.12.

160 000 kpl

0 %

---

(1)  Tullisuspensiota ei kuitenkaan sovelleta, jos käsittelyn tekee vähittäismyynti- tai ravintolayritys.

1

(2)  Tullisuspensio edellyttää, että tavarat ovat tietyn käyttötarkoituksen perusteella tullivalvonnassa unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1) 254 artiklan mukaisesti.

2

(3)  Vain arvotulli suspendoidaan. Paljoustullia kannetaan edelleen.

3

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/135

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2020/2231,

annettu 18 päivänä joulukuuta 2020,

tiettyihin maatalous- ja teollisuustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien suspendoimisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1387/2013 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jotta voitaisiin varmistaa tiettyjen sellaisten maatalous- ja teollisuustuotteiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta unionissa, ja välttää siten kyseisiä tuotteita koskevat markkinahäiriöt, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) 56 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tyyppiset kyseisiin tuotteisiin sovellettavat yhteisen tullitariffin tullit on suspendoitu neuvoston asetuksella (EU) N:o 1387/2013 (2). Kyseisiä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tulleitta. |
| --- | --- |

(1)

Jotta voitaisiin varmistaa tiettyjen sellaisten maatalous- ja teollisuustuotteiden riittävä ja jatkuva saatavuus, joita ei tuoteta unionissa, ja välttää siten kyseisiä tuotteita koskevat markkinahäiriöt, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) 56 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tyyppiset kyseisiin tuotteisiin sovellettavat yhteisen tullitariffin tullit on suspendoitu neuvoston asetuksella (EU) N:o 1387/2013 (2). Kyseisiä tuotteita voidaan tuoda unioniin alennetuin tullein tai tulleitta.

| (2) | Tiettyjen tuotteiden, joita ei luetella asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä, tuotanto unionissa on riittämätöntä tai olematonta. Sen vuoksi on unionin edun mukaista suspendoida kyseisten tuotteiden yhteisen tullitariffin tullit kokonaan. |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjen tuotteiden, joita ei luetella asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä, tuotanto unionissa on riittämätöntä tai olematonta. Sen vuoksi on unionin edun mukaista suspendoida kyseisten tuotteiden yhteisen tullitariffin tullit kokonaan.

| (3) | Tiettyjen tuotteiden, joita ei luetella asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä, yhteisen tullitariffin tullit olisi osittain suspendoitava sisäänrakennettujen akkujen tuotannon edistämiseksi unionissa 17 päivänä toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä – Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne” mukaisesti. Lisäksi tiettyihin tuotteisiin olisi sovellettava ainoastaan osittaista yhteisen tullitariffin tullien suspensiota tällä hetkellä sovellettavan täysimääräisen suspension sijaan. Kyseisten suspensioiden pakollisen uudelleentarkastelun päivämäärän olisi oltava 31 päivä joulukuuta 2021, jotta kyseisessä uudelleentarkastelussa voidaan ottaa huomioon akkualan kehitys unionissa. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen tuotteiden, joita ei luetella asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä, yhteisen tullitariffin tullit olisi osittain suspendoitava sisäänrakennettujen akkujen tuotannon edistämiseksi unionissa 17 päivänä toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa liikkeellä – Kestävä liikkuvuus Euroopassa: turvallinen, verkottunut ja puhdas liikenne” mukaisesti. Lisäksi tiettyihin tuotteisiin olisi sovellettava ainoastaan osittaista yhteisen tullitariffin tullien suspensiota tällä hetkellä sovellettavan täysimääräisen suspension sijaan. Kyseisten suspensioiden pakollisen uudelleentarkastelun päivämäärän olisi oltava 31 päivä joulukuuta 2021, jotta kyseisessä uudelleentarkastelussa voidaan ottaa huomioon akkualan kehitys unionissa.

| (4) | On tarpeen muuttaa asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä lueteltujen tiettyjen yhteisen tullitariffin tullien suspensioiden tavaran kuvausta, luokittelua ja käyttötarkoitusta koskevaa vaatimusta tuotteiden teknisen kehityksen ja markkinoiden taloudellisten kehityssuuntausten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen muuttaa asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä lueteltujen tiettyjen yhteisen tullitariffin tullien suspensioiden tavaran kuvausta, luokittelua ja käyttötarkoitusta koskevaa vaatimusta tuotteiden teknisen kehityksen ja markkinoiden taloudellisten kehityssuuntausten huomioon ottamiseksi.

| (5) | Eräitä asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä lueteltuja yhteisen tullitariffin tullien suspensioita on tarkasteltu uudelleen. Sen vuoksi olisi vahvistettava uudet päivämäärät niiden seuraavaa pakollista uudelleentarkastelua varten. |
| --- | --- |

(5)

Eräitä asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä lueteltuja yhteisen tullitariffin tullien suspensioita on tarkasteltu uudelleen. Sen vuoksi olisi vahvistettava uudet päivämäärät niiden seuraavaa pakollista uudelleentarkastelua varten.

| (6) | Asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä luetellaan tiettyjä tuotteita, joihin sovellettavien yhteisen tullitariffin tullien suspensio ei ole enää unionin edun mukaista. Kyseisten tuotteiden suspensiot olisi sen vuoksi poistettava. Lisäksi yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon mukaisesti tullisuspensioita tai tariffikiintiöitä koskevia pyyntöjä ei käytännön syistä voida ottaa huomioon silloin, kun kantamatta jäävien tullien määrän arvioidaan olevan alle 15 000 euroa vuodessa. Suspensiot olisi sen vuoksi poistettava asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteestä niiltä tuotteilta, joiden osalta kyseinen kynnysarvo ei pakollisen uudelleentarkastelun mukaan täyty. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteessä luetellaan tiettyjä tuotteita, joihin sovellettavien yhteisen tullitariffin tullien suspensio ei ole enää unionin edun mukaista. Kyseisten tuotteiden suspensiot olisi sen vuoksi poistettava. Lisäksi yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun komission tiedonannon mukaisesti tullisuspensioita tai tariffikiintiöitä koskevia pyyntöjä ei käytännön syistä voida ottaa huomioon silloin, kun kantamatta jäävien tullien määrän arvioidaan olevan alle 15 000 euroa vuodessa. Suspensiot olisi sen vuoksi poistettava asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liitteestä niiltä tuotteilta, joiden osalta kyseinen kynnysarvo ei pakollisen uudelleentarkastelun mukaan täyty.

| (7) | Asetus (EU) N:o 1387/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Asetus (EU) N:o 1387/2013 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (8) | Jotta vältettäisiin yksipuolisten tullisuspensioiden järjestelmän soveltamisen keskeytyminen ja jotta noudatettaisiin yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja, tässä asetuksessa säädettyjä asianomaisten tuotteiden tullisuspensioita koskevia muutoksia olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti, |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin yksipuolisten tullisuspensioiden järjestelmän soveltamisen keskeytyminen ja jotta noudatettaisiin yksipuolisista tullisuspensioista ja autonomisista tariffikiintiöistä 13 päivänä joulukuuta 2011 annetussa komission tiedonannossa vahvistettuja suuntaviivoja, tässä asetuksessa säädettyjä asianomaisten tuotteiden tullisuspensioita koskevia muutoksia olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021. Tämän asetuksen olisi sen vuoksi tultava voimaan kiireellisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1387/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, tiettyihin maatalous- ja teollisuustuotteisiin sovellettavien yhteisen tullitariffin autonomisten tullien suspendoimisesta ja asetuksen (EU) N:o 1344/2011 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 201).

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 1387/2013 liite seuraavasti:

| 1) | Poistetaan merkinnät, joilla on seuraavat järjestysnumerot:
  0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 ja 0.7855; |
| --- | --- |

1)

Poistetaan merkinnät, joilla on seuraavat järjestysnumerot:

0.3338, 0.3662, 0.4675, 0.4795, 0.4856, 0.4891, 0.4902, 0.4903, 0.4905, 0.4908, 0.4911, 0.4920, 0.4926, 0.4935, 0.4939, 0.4943, 0.4973, 0.4995, 0.5012, 0.5022, 0.5039, 0.5043, 0.5052, 0.5053, 0.5067, 0.5092, 0.5103, 0.5123, 0.5125, 0.5126, 0.5311, 0.5498, 0.5953, 0.6036, 0.6068, 0.6087, 0.6450, 0.6527, 0.6591, 0.6592, 0.6595, 0.6596, 0.6597, 0.6606, 0.6607, 0.6608, 0.6610, 0.6615, 0.6616, 0.6619, 0.6626, 0.6636, 0.6639, 0.6651, 0.6653, 0.6665, 0.6676, 0.6694, 0.6697, 0.6704, 0.6705, 0.6715, 0.6724, 0.6727, 0.6731, 0.6733, 0.6735, 0.6743, 0.6744, 0.6755, 0.6756, 0.6758, 0.6760, 0.6768, 0.6775, 0.6776, 0.6778, 0.6780, 0.6785, 0.6786, 0.6787, 0.6788, 0.6795, 0.6798, 0.6803, 0.6807, 0.6811, 0.6832, 0.6833, 0.6834, 0.6838, 0.6841, 0.6883, 0.6890, 0.6895, 0.6900, 0.6902, 0.6909, 0.6914, 0.6916, 0.6918, 0.6928, 0.6941, 0.6942, 0.6943, 0.6944, 0.6953, 0.6954, 0.7040, 0.7222, 0.7293, 0.7558, 0.7560, 0.7697, 0.7715 ja 0.7855;

| 2) | korvataan merkinnät, joilla on samat järjestysnumerot, seuraavilla merkinnöillä:











  Järjestys-numero | CN-koodi | Taric | Tavaran kuvaus | Autonominen tulli | Lisäpaljous-yksikkö | Pakollisen uudelleen-tarkastelun päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”0.6748 | ex 0709 59 10 | 10 | Tuoreet tai jäähdytetyt kantarellit, muuta käsittelyä kuin pelkkää vähittäismyyntipakkauksiin pakkaamista varten tarkoitetut (1)
   (2) | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.2864 | ex 1511 90 19
  ex 1511 90 91
  ex 1513 11 10
  ex 1513 19 30
  ex 1513 21 10
  ex 1513 29 30 | 20
  20
  20
  20
  20
  20 | Palmuöljy, kookosöljy (kopraöljy), palmunydinöljy, seuraavien tuotteiden valmistukseen tarkoitetut:






  — | alanimikkeen 3823 19 10 teolliset monokarboksyylirasvahapot, |

2)

korvataan merkinnät, joilla on samat järjestysnumerot, seuraavilla merkinnöillä:

Järjestys-numero

CN-koodi

Taric

Tavaran kuvaus

Autonominen tulli

Lisäpaljous-yksikkö

Pakollisen uudelleen-tarkastelun päivämäärä

”0.6748

ex 0709 59 10

10

Tuoreet tai jäähdytetyt kantarellit, muuta käsittelyä kuin pelkkää vähittäismyyntipakkauksiin pakkaamista varten tarkoitetut (1)
   (2)

0 %

–

31.12.2025

0.2864

ex 1511 90 19

ex 1511 90 91

ex 1513 11 10

ex 1513 19 30

ex 1513 21 10

ex 1513 29 30

20

20

20

20

20

20

Palmuöljy, kookosöljy (kopraöljy), palmunydinöljy, seuraavien tuotteiden valmistukseen tarkoitetut:

—

alanimikkeen 3823 19 10 teolliset monokarboksyylirasvahapot,

| — | nimikkeen 2915 tai 2916 rasvahappojen metyyliesterit, |
| --- | --- |

—

nimikkeen 2915 tai 2916 rasvahappojen metyyliesterit,

| — | alanimikkeiden 2905 17 , 2905 19 ja 3823 70 rasva-alkoholit, kosmeettisten aineiden, pesutuotteiden tai farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen tarkoitetut, |
| --- | --- |

—

alanimikkeiden 2905 17 , 2905 19 ja 3823 70 rasva-alkoholit, kosmeettisten aineiden, pesutuotteiden tai farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen tarkoitetut,

| — | alanimikkeen 2905 16 rasva-alkoholit, puhtaat tai sekoitetut, kosmeettisten aineiden, pesutuotteiden tai farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen tarkoitetut, |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 2905 16 rasva-alkoholit, puhtaat tai sekoitetut, kosmeettisten aineiden, pesutuotteiden tai farmaseuttisten tuotteiden valmistukseen tarkoitetut,

| — | alanimikkeen 3823 11 00 steariinihappo, |
| --- | --- |

—

alanimikkeen 3823 11 00 steariinihappo,

| — | nimikkeen 3401 tavarat, tai |
| --- | --- |

—

nimikkeen 3401 tavarat, tai

| — | nimikkeen 2915 erittäin puhtaat rasvahapot (2) |
| --- | --- |

—

nimikkeen 2915 erittäin puhtaat rasvahapot (2)

0 %

–

31.12.2021

0.6789

ex 1512 19 10

10

Puhdistettu safloriöljy (CAS RN 8001-23-8), joka on tarkoitettu seuraavien tuotteiden valmistukseen:

| — | nimikkeen 3823 konjugoitu linolihappo, tai |
| --- | --- |

—

nimikkeen 3823 konjugoitu linolihappo, tai

| — | nimikkeen 2916 linolihapon etyyli- tai metyyliesterit (2) |
| --- | --- |

—

nimikkeen 2916 linolihapon etyyli- tai metyyliesterit (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5004

ex 2008 99 48

94

Mangosose

| — | ei tiivisteestä valmistettu, |
| --- | --- |

—

ei tiivisteestä valmistettu,

| — | Mangifera-suvun mangosta valmistettu, |
| --- | --- |

—

Mangifera-suvun mangosta valmistettu,

| — | Brix-arvo vähintään 14 mutta enintään 20, |
| --- | --- |

—

Brix-arvo vähintään 14 mutta enintään 20,

juomateollisuuden tuotteiden valmistukseen tarkoitettu (2)

6 %

–

31.12.2022

0.4709

ex 2008 99 49

ex 2008 99 99

30

40

Siemenetön boysenmarjasose, lisättyä alkoholia sisältämätön, lisättyä sokeria sisältävä tai sisältämätön

0 %

–

31.12.2025

0.6723

ex 2008 99 91

20

Vesipähkinät (Eleocharis dulcis tai Eleocharis tuberosa), kuoritut, pestyt, valkaistut, jäähdytetyt ja yksittäin pakastetut, elintarviketeollisuuden tuotteiden valmistuksessa tapahtuvaa muuta käsittelyä kuin pelkkää pakkaamista varten tarkoitetut (1)
   (2)

0 % (3)

–

31.12.2025

0.4992

ex 2009 41 92

ex 2009 41 99

20

70

Ananasmehu

| — | ei tiivisteestä valmistettu, |
| --- | --- |

—

ei tiivisteestä valmistettu,

| — | Ananas-suvun ananaksesta valmistettu, |
| --- | --- |

—

Ananas-suvun ananaksesta valmistettu,

| — | Brix-arvo vähintään 11 mutta enintään 16, |
| --- | --- |

—

Brix-arvo vähintään 11 mutta enintään 16,

juomateollisuuden tuotteiden valmistukseen tarkoitettu (2)

8 %

–

31.12.2025

0.7393

ex 2712 90 99

10

1-alkeenien seos, joka sisältää vähintään 90 painoprosenttia 1-alkeeneja, joiden ketjun pituus on vähintään 24 hiiliatomia, mutta enintään 1 painoprosenttia 1-alkeeneja, joiden ketjun pituus on enemmän kuin 70 hiiliatomia

0 %

–

31.12.2022

0.6658

ex 2805 12 00

10

Kalsium, puhtausaste vähintään 98 painoprosenttia, jauheena tai lankana (CAS RN 7440-70-2)

0 %

–

31.12.2025

0.4979

2805 30 20

2805 30 30

2805 30 40

Harvinaiset maametallit, skandium ja yttrium, puhtausaste vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6836

ex 2811 22 00

15

Amorfinen piidioksidi (CAS RN 60676-86-0)

| — | jauheena, |
| --- | --- |

—

jauheena,

| — | puhtausaste vähintään 99,0 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

puhtausaste vähintään 99,0 painoprosenttia,

| — | raekokomediaani vähintään 0,7 mutta enintään 2,1 μm, |
| --- | --- |

—

raekokomediaani vähintään 0,7 mutta enintään 2,1 μm,

| — | 70 % hiukkasista ovat sellaisia, että niiden läpimitta on enintään 3 μm |
| --- | --- |

—

70 % hiukkasista ovat sellaisia, että niiden läpimitta on enintään 3 μm

0 %

–

31.12.2022

0.5110

ex 2818 10 91

20

Sintrattu korundi, rakenteeltaan mikrokiteinen, joka koostuu alumiinioksidista (CAS RN 1344-28-1), magnesiumaluminaatista (CAS RN 12068-51-8) ja harvinaisten maametallien (yttrium, lantaani ja neodyymi) aluminaateista seuraavina pitoisuuksina (oksideina laskettuna):

| — | vähintään 94 mutta alle 98,5 painoprosenttia alumiinioksidia, |
| --- | --- |

—

vähintään 94 mutta alle 98,5 painoprosenttia alumiinioksidia,

| — | 2 (±1,5) painoprosenttia magnesiumoksidia, |
| --- | --- |

—

2 (±1,5) painoprosenttia magnesiumoksidia,

| — | 1 (±0,6) painoprosenttia yttriumoksidia, |
| --- | --- |

—

1 (±0,6) painoprosenttia yttriumoksidia,

ja

| — | joko 2 (±1,2) painoprosenttia lantaanioksidia, tai |
| --- | --- |

—

joko 2 (±1,2) painoprosenttia lantaanioksidia, tai

| — | 2 (±1,2) painoprosenttia lantaanioksidia ja neodyymioksidia, |
| --- | --- |

—

2 (±1,2) painoprosenttia lantaanioksidia ja neodyymioksidia,

ja jonka kokonaispainosta alle puolella on hiukkaskoko yli 10 mm

0 %

–

31.12.2025

0.6837

ex 2818 30 00

20

Alumiinihydroksidi (CAS RN 21645-51-2):

| — | jauheena, |
| --- | --- |

—

jauheena,

| — | puhtausaste vähintään 99,5 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

puhtausaste vähintään 99,5 painoprosenttia,

| — | hajoamispiste vähintään 263 °C, |
| --- | --- |

—

hajoamispiste vähintään 263 °C,

| — | hiukkaskoko 4 μm (±1 μm), |
| --- | --- |

—

hiukkaskoko 4 μm (±1 μm),

| — | Na2O-sisältö yhteensä enintään 0,06 painoprosenttia |
| --- | --- |

—

Na2O-sisältö yhteensä enintään 0,06 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7897

ex 2825 20 00

10

Litiumhydroksidimonohydraatti (CAS RN 1310-66-3)

2,6 %

–

31.12.2021

0.6819

ex 2825 50 00

30

Kupari(II)oksidi (CAS RN 1317-38-0), hiukkaskoko enintään 100 nm

0 %

–

31.12.2025

0.5055

ex 2826 19 90

10

Volframiheksafluoridi (CAS RN 7783-82-6), jonka puhtausaste on vähintään 99,9 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.5090

ex 2833 29 80

30

Zirkoniumsulfaatti (CAS RN 14644-61-2)

0 %

–

31.12.2021

0.6632

ex 2840 20 90

10

Sinkkiboraatti (CAS RN 12767-90-7)

0 %

–

31.12.2025

0.7288

ex 2841 50 00

11

Kaliumdikromaatti (CAS RN 7778-50-9), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

2 %

–

31.12.2021

0.4222

ex 2841 90 85

10

Litiumkoboltti(III)oksidi (CAS RN 12190-79-3), kobolttipitoisuus vähintään 59 prosenttia

2,7 %

–

31.12.2021

0.3419

ex 2850 00 20

80

Arsiini (CAS RN 7784-42-1), jonka puhtausaste on vähintään 99,999 tilavuusprosenttia

0 %

–

31.12.2024

0.6633

2903 39 21

Difluorimetaani (CAS RN 75-10-5)

0 %

–

31.12.2025

0.2583

ex 2903 89 80

45

1,6,7,8,9,14,15,16,17,17,18,18-Dodekaklooripentasyklo [12.2.1.16,9.02,13.05,10]oktadeka-7,15-dieeni (CAS RN 13560-89-9), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

2 %

–

31.12.2021

0.6611

ex 2903 99 80

15

4-Bromi-2-kloori-1-fluoribentseeni (CAS RN 60811-21-4)

0 %

–

31.12.2025

0.3409

ex 2904 20 00

10

Nitrometaani (CAS RN 75-52-5)

0 %

–

31.12.2025

0.3391

ex 2904 20 00

20

Nitroetaani (CAS RN 79-24-3)

0 %

–

31.12.2022

0.3408

ex 2904 20 00

30

1-Nitropropaani (CAS RN 108-03-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6612

ex 2904 99 00

25

Difluorimetaanisulfonyylikloridi (CAS RN 1512-30-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6613

ex 2904 99 00

35

1-Fluori-4-nitrobentseeni (CAS RN 350-46-9)

0 %

–

31.12.2025

0.4934

ex 2905 39 95

10

Propaani-1,3-dioli (CAS RN 504-63-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6757

ex 2906 29 00

40

2-Bromi-5-jodi-bentseenimetanoli (CAS RN 946525-30-0)

0 %

–

31.12.2022

0.6782

ex 2908 19 00

40

3,4,5-Trifluorifenoli (CAS RN 99627-05-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6915

ex 2908 19 00

50

4-Fluorifenoli (CAS RN 371-41-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6649

ex 2909 30 38

30

1,1'-(1-Metyylietylideeni)bis[3,5-dibromi-4-(2,3-dibromi-2-metyylipropoksi)]-bentseeni (CAS RN 97416-84-7)

0 %

–

31.12.2025

0.5117

ex 2909 30 90

30

3,4,5-Trimetoksitolueeni (CAS RN 6443-69-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6614

ex 2909 30 90

40

1-Kloori-2,5-dimetoksibentseeni (CAS RN 2100-42-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6783

ex 2909 30 90

50

1-Etoksi-2,3-difluoribentseeni (CAS RN 121219-07-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6784

ex 2909 30 90

60

1-Butoksi-2,3-difluoribentseeni (CAS RN 136239-66-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6927

ex 2909 49 80

10

1-Propoksipropan-2-oli (CAS RN 1569-01-3)

0 %

–

31.12.2021

0.6660

ex 2910 90 00

50

2,3-Epoksipropyylifenyylieetteri (CAS RN 122-60-1)

0 %

–

31.12.2025

0.5135

ex 2912 49 00

30

Salisyylialdehydi (CAS RN 90-02-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6678

ex 2912 49 00

40

3-Hydroksi-p-anisaldehydi (CAS RN 621-59-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4933

ex 2914 29 00

30

(R)-p-Menta-1(6),8-dien-2-oni (CAS RN 6485-40-1)

0 %

–

31.12.2025

0.4932

ex 2914 50 00

20

3'-Hydroksiasetofenoni (CAS RN 121-71-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6762

ex 2914 50 00

75

7-Hydroksi-3,4-dihydro-1(2H)-naftalenoni (CAS RN 22009-38-7)

0 %

–

31.12.2022

0.4948

ex 2914 79 00

60

4'-tert-Butyyli-2',6'-dimetyyli-3',5'-dinitroasetofenoni (CAS RN 81-14-1)

0 %

–

31.12.2021

0.5119

ex 2915 39 00

60

Dodek-8-enyyliasetaatti (CAS RN 28079-04-1)

0 %

–

31.12.2025

0.5121

ex 2915 39 00

65

Dodeka-7,9-dienyyliasetaatti (CAS RN 54364-62-4)

0 %

–

31.12.2025

0.5120

ex 2915 39 00

70

Dodek-9-enyyliasetaatti (CAS RN 16974-11-1)

0 %

–

31.12.2025

0.7541

ex 2915 90 30

10

Metyylilauraatti (CAS RN 111-82-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4954

ex 2915 90 70

60

Etyyli-6,8-dikloorioktanoaatti (CAS RN 1070-64-0)

0 %

–

31.12.2025

0.3466

ex 2916 13 00

30

Sinkkimonometakrylaatti, jauheena (CAS RN 63451-47-8), myös jos se sisältää enintään 17 painoprosenttia valmistuksessa syntyviä epäpuhtauksia

0 %

–

31.12.2025

0.4931

ex 2916 20 00

60

3-Sykloheksyylipropionihappo (CAS RN 701-97-3)

0 %

–

31.12.2025

0.4930

ex 2916 39 90

30

2,4,6-Trimetyylibentsoyylikloridi (CAS RN 938-18-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6794

ex 2916 39 90

41

4-Bromi-2,6-difluoribentsoyylikloridi (CAS RN 497181-19-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6661

ex 2916 39 90

53

5-Jodi-2-metyylibentsoehappo (CAS RN 54811-38-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4918

ex 2917 19 80

50

Tetradekaanidihappo (CAS RN 821-38-5)

0 %

–

31.12.2025

0.4945

ex 2917 39 95

20

Dibutyyli-1,4-bentseenidikarboksylaatti (CAS RN 1962-75-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6796

ex 2917 39 95

25

Naftaleeni-1,8-dikarboksyylianhydridi (CAS RN 81-84-5)

0 %

–

31.12.2025

0.3640

ex 2917 39 95

30

Bentseeni-1,2:4,5-tetrakarboksyylihapon dianhydridi (CAS RN 89-32-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6800

ex 2917 39 95

35

1-Metyyli-2-nitrotereftalaatti (CAS RN 35092-89-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6814

ex 2918 99 90

13

3-Metoksi-2-metyylibentsoyylikloridi (CAS RN 24487-91-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6901

ex 2918 99 90

18

Etyyli-2-hydroksi-2-(4-fenoksifenyyli)propanoaatti (CAS RN 132584-17-9)

0 %

–

31.12.2025

0.6747

ex 2918 99 90

85

Trineksapakki-etyyli (ISO) (CAS RN 95266-40-3), puhtausaste vähintään 96 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.5038

ex 2920 29 00

20

Tris(metyylifenyyli)fosfiitti (CAS RN 25586-42-9)

0 %

–

31.12.2025

0.5045

ex 2920 29 00

40

Bis(2,4-dikumyylifenyyli)pentaerytritolidifosfiitti (CAS RN 154862-43-8)

0 %

–

31.12.2025

0.7559

ex 2920 90 10

15

Etyylimetyylikarbonaatti (CAS RN 623-53-0)

3,2 %

–

31.12.2021

0.6598

ex 2920 90 70

80

Bis(pinakolaatti)diboroni (CAS RN 73183-34-3)

0 %

–

31.12.2025

0.4917

ex 2921 29 00

40

Dekametyleenidiamiini (CAS RN 646-25-3)

0 %

–

31.12.2025

0.4862

ex 2921 30 99

30

1,3-Sykloheksaanidimetanamiini (CAS RN 2579-20-6)

0 %

–

31.12.2021

0.5124

ex 2921 43 00

60

3-Aminobentsotrifluoridi (CAS RN 98-16-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6825

ex 2921 49 00

60

2,6-Di-isopropyylianiliini (CAS RN 24544-04-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6947

ex 2922 19 00

35

2-[2-(Dimetyyliamino)etoksi]etanoli (CAS RN 1704-62-7)

0 %

–

31.12.2025

0.6624

ex 2922 29 00

30

1,2-Bis(2-aminofenoksi)etaani (CAS RN 52411-34-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6634

ex 2922 29 00

63

Aklonifeeni (ISO) (CAS RN 74070-46-5), puhtausaste vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.4956

ex 2922 29 00

75

4-(2-Aminoetyyli)fenoli (CAS RN 51-67-2)

0 %

–

31.12.2025

0.4914

ex 2922 39 00

20

2-Amino-5-klooribentsofenoni (CAS RN 719-59-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6761

ex 2922 39 00

35

5-Kloori-2-(metyyliamino)bentsofenoni (CAS RN 1022-13-5)

0 %

–

31.12.2025

0.7853

ex 2922 49 85

13

Bentsyyliglysinaatti—4-metyylibentseeni-1-sulfonihappo (1/1) (CAS RN 1738-76-7), jonka puhtausaste on vähintään 93 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2024

0.5037

ex 2922 49 85

17

Glysiini (CAS RN 56-40-6), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia, myös jos siihen on lisätty enintään 5 prosenttia piidioksidia paakkuuntumisenestoaineeksi (CAS RN 112926-00-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6948

ex 2922 49 85

30

Vesiliuos, jossa on vähintään 40 painoprosenttia natriummetyyliaminoasetaattia (CAS RN 4316-73-8)

0 %

–

31.12.2021

0.6650

ex 2922 49 85

65

Dietyyliaminomalonaattihydrokloridi (CAS RN 13433-00-6)

0 %

–

31.12.2025

0.5063

ex 2923 90 00

75

Tetraetyyliammoniumhydroksidi, vesiliuoksena, jossa on:

| — | 35 (±0,5) painoprosenttia tetrametyyliammoniumhydroksidia |
| --- | --- |

—

35 (±0,5) painoprosenttia tetrametyyliammoniumhydroksidia

| — | enintään 1 000 mg/kg kloridia |
| --- | --- |

—

enintään 1 000 mg/kg kloridia

| — | enintään 2 mg/kg rautaa, ja |
| --- | --- |

—

enintään 2 mg/kg rautaa, ja

| — | enintään 10 mg/kg kaliumia |
| --- | --- |

—

enintään 10 mg/kg kaliumia

0 %

–

31.12.2025

0.3689

ex 2924 19 00

23

Akryyliamidi (CAS RN 79-06-1), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

2 %

–

31.12.2021

0.5066

ex 2924 29 70

40

N,N'-1,4-Fenyleenibis[3-oksobutyyriamidi] (CAS RN 24731-73-5)

0 %

–

31.12.2025

0.5127

ex 2924 29 70

45

Propoksuuri (ISO) (CAS RN 114-26-1)

0 %

–

31.12.2025

0.5069

ex 2924 29 70

55

N,N'-(2,5-Dimetyyli-1,4-fenyleeni)bis[3-oksobutyyriamidi] (CAS RN 24304-50-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6767

ex 2924 29 70

62

2-Klooribentsamidi (CAS RN 609-66-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6766

ex 2924 29 70

64

N-(3',4'-dikloori-5-fluori[1,1'-bifenyyli]-2-yyli)-asetamidi (CAS RN 877179-03-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6934

ex 2926 90 70

17

Sypermetriini (ISO) ja sen stereoisomeerit (CAS RN 52315-07-8), puhtausaste vähintään 90 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6259

ex 2926 90 70

26

Syflutriini (ISO) (CAS RN 68359-37-5), jonka puhtausaste vähintään 95,5 painoprosenttia ja joka on tarkoitettu biosidivalmisteiden valmistukseen (2)

0 %

–

31.12.2024

0.6871

ex 2928 00 90

23

Metobromuroni (ISO) (CAS RN 3060-89-7), puhtausaste vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.4929

ex 2928 00 90

25

Asetaldehydioksiimi (CAS RN 107-29-9), vesiliuoksena

0 %

–

31.12.2025

0.6635

ex 2928 00 90

50

Vesiliuos, joka sisältää yli 33,5 mutta enintään 36,5 painoprosenttia 2,2'-(hydroksi-imino)bisetaanisulfonihappodinatriumsuolaa (CAS RN 133986-51-3)

0 %

–

31.12.2025

0.5035

ex 2930 90 98

10

2,3-Bis((2-merkaptoetyyli)tio)-1-propaanitioli (CAS RN 131538-00-6)

0 %

–

31.12.2022

0.6769

ex 2930 90 98

22

Tembotrioni (ISO) (CAS RN 335104-84-2), puhtausaste vähintään 94,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6873

ex 2930 90 98

26

Folpetti (ISO) (CAS RN 133-07-3), puhtausaste vähintään 97,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6617

ex 2930 90 98

53

Bis(4-kloorifenyyli)sulfoni (CAS RN 80-07-9)

0 %

–

31.12.2025

0.5114

ex 2930 90 98

55

Tiourea (CAS RN 62-56-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6917

ex 2931 90 00

63

Kloorietenyylidimetyylisilaani (CAS RN 1719-58-0)

0 %

–

31.12.2021

0.6946

ex 2931 90 00

65

Bis(4-tert-butyylifenyyli)iodoniumiheksafluorifosfaatti (CAS RN 61358-25-6)

0 %

–

31.12.2021

0.6620

ex 2932 20 90

65

Natrium 4-(metoksikarbonyyli)-5-okso-2,5-dihydrofuran-3-olaatti (CAS RN 1134960-41-0)

0 %

–

31.12.2025

0.7639

ex 2932 99 00

27

(2-Butyyli-3-bentsofuranyyli)(4-hydroksi-3,5-dijodifenyyli)metanoni (CAS RN 1951-26-4), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2023

0.4907

ex 2932 99 00

50

7-Metyyli-3,4-dihydro-2H-1,5-bentsodioksipin-3-oni (CAS RN 28940-11-6)

0 %

–

31.12.2021

0.6771

ex 2932 99 00

65

4,4-Dimetyyli-3,5,8-trioksabisyklo[5,1,0]oktaani (CAS RN 57280-22-5)

0 %

–

31.12.2025

0.7811

ex 2933 19 90

33

Fiproniili (ISO) (CAS RN 120068-37-3), jonka puhtausaste on vähintään 95 prosenttia ja jota käytetään eläinlääkkeiden valmistuksessa (2)

0 %

–

31.12.2024

0.6835

ex 2933 21 00

55

1-Aminohydantoiinihydrokloridi (CAS RN 2827-56-7)

0 %

–

31.12.2025

0.5115

ex 2933 21 00

80

5,5-Dimetyylihydantoiini (CAS RN 77-71-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6812

ex 2933 39 99

14

N,4-Dimetyyli-1-(fenyylimetyyli)-3-piperidiiniamiinihydrokloridi (1:2) (CAS RN 1228879-37-5)

0 %

–

31.12.2022

0.4842

ex 2933 39 99

20

Kuparipyritionijauhe (CAS RN 14915-37-8)

0 %

–

31.12.2021

0.6813

ex 2933 39 99

26

2-[4-(Hydratsinyylimetyyli)fenyyli]-pyridiinidihydrokloridi (CAS RN 1802485-62-6)

0 %

–

31.12.2022

0.5129

ex 2933 39 99

85

2-Kloori-5-kloorimetyylipyridiini (CAS RN 70258-18-3)

0 %

–

31.12.2025

0.6773

ex 2933 49 10

50

1-Syklopropyyli-6,7,8-trifluori-1,4-dihydro-4-okso-3-kinoliinikarboksyylihappo (CAS RN 94695-52-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4927

ex 2933 49 90

30

Kinoliini (CAS RN 91-22-5)

0 %

–

31.12.2025

0.6763

ex 2933 59 95

21

N-(2-okso-1,2-dihydropyrimidin-4-yyli)bentsamidi (CAS RN 26661-13-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6677

ex 2933 59 95

47

6-Metyyli-2-oksoperhydropyrimidin-4-yyliurea (CAS RN 1129-42-6), puhtausaste vähintään 94 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6774

ex 2933 69 80

13

Metributsiini (ISO) (CAS RN 21087-64-9), puhtausaste vähintään 93 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6621

ex 2933 69 80

15

2-Kloori-4,6-dimetoksi-1,3,5-triatsiini (CAS RN 3140-73-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6951

ex 2933 69 80

17

Bentsoguanamiini (CAS RN 91-76-9)

0 %

–

31.12.2021

0.5131

ex 2933 69 80

55

Terbutryyni (ISO) (CAS RN 886-50-0)

0 %

–

31.12.2025

0.4957

ex 2933 69 80

60

Syanuurihappo (CAS RN 108-80-5)

0 %

–

31.12.2025

0.4985

ex 2933 79 00

70

(S)-N-[(Dietyyliamino)metyyli]-alfa-etyyli-2-okso-1-pyrrolidiiniasetamidi-L-(+)-tartraatti (CAS RN 754186-36-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6872

ex 2933 99 80

16

Pyridaatti (ISO) (CAS RN 55512-33-9), puhtausaste vähintään 90 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6829

ex 2933 99 80

21

1-(Bis(dimetyyliamino)metyleeni)-1H-[1,2,3]triatsolo[4,5-b]pyridinium 3-oksidi heksafluorifosfaatti(V) (CAS RN 148893-10-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6599

ex 2933 99 80

54

3-(Salisyloyyliamino)-1,2,4-triatsoli (CAS RN 36411-52-6)

0 %

–

31.12.2025

0.6933

ex 2933 99 80

87

Karfentrasonietyyli (ISOM) (CAS RN 128639-02-1), puhtausaste vähintään 90 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.4955

ex 2934 20 80

60

Bentsotiatsol-2-yyli-(Z)-2-trityylioksi-imino-2-(2-aminotiatsol-4-yyli)tioasetaatti (CAS RN 143183-03-3)

0 %

–

31.12.2022

0.4910

ex 2934 20 80

70

N,N-Bis(1,3-bentsotiatsol-2-yylisulfanyyli)-2-metyylipropaani-2-amini (CAS RN 3741-80-8)

0 %

–

31.12.2025

0.4942

ex 2934 99 90

25

2,4-Dietyyli-9H-tioksanten-9-oni (CAS RN 82799-44-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6824

ex 2934 99 90

39

4-(Oksiran-2-yylimetoksi)-9H-karbatsoli (CAS RN 51997-51-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6823

ex 2934 99 90

41

11-[4-(2-Kloori-etyyli)-1-piperatsinyyli]dibentso(b,f)(1,4)tiatsepiini (CAS RN 352232-17-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6893

ex 2934 99 90

44

Propikonatsoli (ISO) (CAS RN 60207-90-1), puhtausaste vähintään 92 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.5133

ex 2934 99 90

86

Ditianoni (ISO) (CAS RN 3347-22-6)

0 %

–

31.12.2025

0.5136

ex 2934 99 90

87

2,2'-(1,4-Fenyleeni)bis(4H-3,1-bentsoksatsin-4-oni) (CAS RN 18600-59-4)

0 %

–

31.12.2025

0.5036

ex 2935 90 90

42

Penoxsulam (ISO) (CAS RN 219714-96-2)

0 %

–

31.12.2025

0.6777

ex 2935 90 90

54

Propoksikarbatsoninatrium (ISO) (CAS RN 181274-15-7), puhtausaste vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6802

ex 2935 90 90

56

N-(p-Tolueenisulfonyyli)-N'-(3-(p-tolueenisulfonyylioksi)fenyyli)urea (CAS RN 232938-43-1)

0 %

–

31.12.2025

0.6903

ex 2935 90 90

57

N-{2-[(fenyylikarbamoyyli)amino]fenyyli}bentseenisulfonamidi (CAS RN 215917-77-4)

0 %

–

31.12.2025

0.6664

ex 2935 90 90

59

Flatsasulfuroni (ISO) (CAS RN 104040-78-0), puhtausaste vähintään 94 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.4944

ex 2938 90 30

10

Ammoniumglysyyriritsaatti (CAS RN 53956-04-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6600

ex 3201 90 90

ex 3202 90 00

40

10

Acacia mearnsii -lajin uutteen, ammoniumkloridin ja formaldehydin reaktiotuote (CAS RN 85029-52-3)

0 %

–

31.12.2021

0.5091

ex 3204 11 00

20

Väri C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä C.I. Disperse Yellow 241 vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2021

0.5134

ex 3204 11 00

45

Dispersiovärivalmiste, joka sisältää seuraavia värejä:

| — | C.I. Disperse Orange 61 (CAS RN 12270-45-0) tai Disperse Orange 288 (CAS RN 96662-24-7), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Orange 61 (CAS RN 12270-45-0) tai Disperse Orange 288 (CAS RN 96662-24-7),

| — | C.I. Disperse Blue 291:1 (CAS RN 872142-01-3), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Blue 291:1 (CAS RN 872142-01-3),

| — | C.I. Disperse Violet 93:1 (CAS RN 122463-28-9), |
| --- | --- |

—

C.I. Disperse Violet 93:1 (CAS RN 122463-28-9),

myös jos ne sisältävät väriä C.I. Disperse Red 54 (CAS RN 6657-37-0)

0 %

–

31.12.2025

0.6652

ex 3204 12 00

70

Väri C.I. Acid Blue 25 (CAS RN 6408-78-2) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä C.I. Acid Blue 25 vähintään 80 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6603

ex 3204 17 00

33

Väri C.I. Pigment Blue 15:1 (CAS RN 147-14-8) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä C.I. Pigment Blue 15:1 vähintään 35 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.5100

ex 3204 19 00

73

Väri C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6) ja siihen perustuvat valmisteet, jotka sisältävät väriä C.I. Solvent Blue 104 vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2021

0.6726

ex 3208 90 19

55

Valmiste, jossa on vähintään 5 mutta enintään 20 painoprosenttia propeenimaleiinihappoanhydridikopolymeeria tai polypropeenin sekä polypropeenimaleiinihappoanhydridikopolymeerin sekoitusta taikka polypropeenin ja propeeni-isobuteenimaleiinihappoanhydridikopolymeerin sekoitusta orgaanisessa liuottimessa

0 %

–

31.12.2021

0.5031

ex 3215 90 70

40

Hybridihartsipohjainen kuiva mustejauhe (valmistettu polystyreeniakryylihartsista ja polyesterihartsista), sekoitettuna

| — | vahaan, |
| --- | --- |

—

vahaan,

| — | vinyylipohjaiseen polymeeriin, ja |
| --- | --- |

—

vinyylipohjaiseen polymeeriin, ja

| — | väriaineeseen, |
| --- | --- |

—

väriaineeseen,

valokopiokoneiden, telekopiolaitteiden (telefaxlaitteiden), tulostimien ja monikäyttölaitteiden väriainepullojen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.4863

ex 3402 11 90

10

Natriumlauroyylimetyyli-isetionaatti

0 %

–

31.12.2021

0.6725

ex 3506 91 90

50

Valmiste, jossa on

| — | vähintään 15 mutta enintään 60 painoprosenttia styreenibutadieenikopolymeereja tai styreeni-isopreenikopolymeereja, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 15 mutta enintään 60 painoprosenttia styreenibutadieenikopolymeereja tai styreeni-isopreenikopolymeereja, ja

| — | vähintään 10 mutta enintään 30 painoprosenttia pineenipolymeereja tai pentadieenikopolymeereja, |
| --- | --- |

—

vähintään 10 mutta enintään 30 painoprosenttia pineenipolymeereja tai pentadieenikopolymeereja,

ja joka on liuotettuna liuokseen, jossa on

| — | metyylietyyliketonia (CAS RN 78-93-3), |
| --- | --- |

—

metyylietyyliketonia (CAS RN 78-93-3),

| — | heptaania (CAS RN 142-82-5) ja |
| --- | --- |

—

heptaania (CAS RN 142-82-5) ja

| — | tolueenia (CAS RN 108-88-3) tai kevyttä alifaattista liuotinbensiiniä (CAS RN 64742-89-8) |
| --- | --- |

—

tolueenia (CAS RN 108-88-3) tai kevyttä alifaattista liuotinbensiiniä (CAS RN 64742-89-8)

0 %

–

31.12.2021

0.6759

ex 3802 10 00

10

Aktiivihiilen ja polyetyleenin seos jauheena

0 %

–

31.12.2025

0.6874

ex 3808 92 30

10

Mankotsebi (ISO) (CAS RN 8018-01-7), joka tuodaan sellaisissa tuotetta lähinnä olevissa pakkauksissa, joiden sisältö painaa vähintään 500 kg (1)

0 %

–

31.12.2025

0.5048

ex 3808 93 90

20

Valmiste, joka koostuu bentsyyli(purin-6-yyli)amiinin glykoliliuoksesta, joka sisältää

| — | vähintään 1,88 mutta enintään 2,00 painoprosenttia bentsyyli(purin-6-yyli)amiinia |
| --- | --- |

—

vähintään 1,88 mutta enintään 2,00 painoprosenttia bentsyyli(purin-6-yyli)amiinia

jollaista käytetään kasvien kasvunsäätelyaineissa

0 %

–

31.12.2025

0.5030

ex 3808 93 90

30

Vesiliuos, jossa on

| — | 1,8 painoprosenttia natrium-para-nitrofenolaattia, |
| --- | --- |

—

1,8 painoprosenttia natrium-para-nitrofenolaattia,

| — | 1,2 painoprosenttia orto-nitrofenolaattia, |
| --- | --- |

—

1,2 painoprosenttia orto-nitrofenolaattia,

| — | 0,6 painoprosenttia natrium-5-nitroguaiakolaattia, |
| --- | --- |

—

0,6 painoprosenttia natrium-5-nitroguaiakolaattia,

kasvien kasvunsäätelyaineen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5088

ex 3808 93 90

50

Valmiste, jauheena, jossa on

| — | vähintään 55 painoprosenttia gibberelliini A4:ää, |
| --- | --- |

—

vähintään 55 painoprosenttia gibberelliini A4:ää,

| — | vähintään 1 mutta enintään 35 painoprosenttia gibberelliini A7:ää, |
| --- | --- |

—

vähintään 1 mutta enintään 35 painoprosenttia gibberelliini A7:ää,

| — | yhteensä vähintään 90 painoprosenttia gibberelliini A4:ää ja gibberelliini A7:ää, |
| --- | --- |

—

yhteensä vähintään 90 painoprosenttia gibberelliini A4:ää ja gibberelliini A7:ää,

| — | enintään 10 painoprosenttia veden ja muiden luonnossa esiintyvien gibberelliinien yhdistelmää, |
| --- | --- |

—

enintään 10 painoprosenttia veden ja muiden luonnossa esiintyvien gibberelliinien yhdistelmää,

jollaista käytetään kasvien kasvunsäätelyaineissa

0 %

–

31.12.2021

0.6532

ex 3808 94 20

30

Bromi-kloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dioni (CAS RN 32718-18-6), joka sisältää:

| — | 1,3-dikloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 118-52-5), |
| --- | --- |

—

1,3-dikloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 118-52-5),

| — | 1,3-dibromi-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 77-48-5), |
| --- | --- |

—

1,3-dibromi-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 77-48-5),

| — | 1-bromi-3-kloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 16079-88-2), ja/tai |
| --- | --- |

—

1-bromi-3-kloori-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 16079-88-2), ja/tai

| — | 1-kloori-3-bromi-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 126-06-7) |
| --- | --- |

—

1-kloori-3-bromi-5,5-dimetyyli-imidatsolidiini-2,4-dionia (CAS RN 126-06-7)

0 %

–

31.12.2024

0.6904

ex 3811 21 00

12

Dispergointiaine

| — | joka sisältää polyisobutenyylisukkiinihapon ja pentaerytritolin estereitä (CAS RN 103650-95-9), |
| --- | --- |

—

joka sisältää polyisobutenyylisukkiinihapon ja pentaerytritolin estereitä (CAS RN 103650-95-9),

| — | joka sisältää yli 35 mutta enintään 55 painoprosenttia kivennäisöljyjä, ja |
| --- | --- |

—

joka sisältää yli 35 mutta enintään 55 painoprosenttia kivennäisöljyjä, ja

| — | jonka kloorisisältö on enintään 0,05 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

jonka kloorisisältö on enintään 0,05 painoprosenttia,

voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6906

ex 3811 21 00

14

Dispergointiaine

| — | jossa on polyeteenipolyaminien ja polyisobutenyylisukkiinianhydridin reaktiotuotteista johdettua polyisobuteenisukkiini-imidia (CAS RN 147880-09-9), |
| --- | --- |

—

jossa on polyeteenipolyaminien ja polyisobutenyylisukkiinianhydridin reaktiotuotteista johdettua polyisobuteenisukkiini-imidia (CAS RN 147880-09-9),

| — | jossa on yli 35 mutta enintään 55 painoprosenttia kivennäisöljyjä, |
| --- | --- |

—

jossa on yli 35 mutta enintään 55 painoprosenttia kivennäisöljyjä,

| — | jonka kloorisisältö on enintään 0,05 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

jonka kloorisisältö on enintään 0,05 painoprosenttia,

| — | jonka kokonaisemäsluku on alle 15, |
| --- | --- |

—

jonka kokonaisemäsluku on alle 15,

voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6907

ex 3811 21 00

16

Puhdistusaine

| — | jossa on beta-aminokarbonyylialkyylifenolin kalsiumsuolaa (Mannich-emäs, joka on alkyylifenolin reaktiotuote), |
| --- | --- |

—

jossa on beta-aminokarbonyylialkyylifenolin kalsiumsuolaa (Mannich-emäs, joka on alkyylifenolin reaktiotuote),

| — | jossa on yli 40 mutta enintään 60 painoprosenttia kivennäisöljyjä, |
| --- | --- |

—

jossa on yli 40 mutta enintään 60 painoprosenttia kivennäisöljyjä,

| — | jonka kokonaisemäsluku on yli 120, |
| --- | --- |

—

jonka kokonaisemäsluku on yli 120,

voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6905

ex 3811 21 00

18

Puhdistusaine

| — | jossa on pitkäketjuisia alkyylitolueenikalsiumsulfonaatteja, |
| --- | --- |

—

jossa on pitkäketjuisia alkyylitolueenikalsiumsulfonaatteja,

| — | jossa on yli 30 mutta enintään 50 painoprosenttia kivennäisöljyjä, ja |
| --- | --- |

—

jossa on yli 30 mutta enintään 50 painoprosenttia kivennäisöljyjä, ja

| — | jonka kokonaisemäsluku on yli 310 mutta enintään 340, |
| --- | --- |

—

jonka kokonaisemäsluku on yli 310 mutta enintään 340,

voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6671

ex 3811 21 00

75

Lisäaineet, joissa on

| — | kalsiumin (C10-C14) dialkyylibentseenisulfonaatteja, |
| --- | --- |

—

kalsiumin (C10-C14) dialkyylibentseenisulfonaatteja,

| — | yli 40 mutta enintään 60 painoprosenttia kivennäisöljyjä, |
| --- | --- |

—

yli 40 mutta enintään 60 painoprosenttia kivennäisöljyjä,

ja joiden kokonaisemäsluku on enintään 10 ja jotka on tarkoitettu voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6669

ex 3811 21 00

77

Vaahdonestolisäaineet, joissa on

| — | 2-etyyliheksyyliakrylaatin ja etyyliakrylaatin kopolymeeri, ja |
| --- | --- |

—

2-etyyliheksyyliakrylaatin ja etyyliakrylaatin kopolymeeri, ja

| — | yli 50, mutta enintään 80 painoprosenttia kivennäisöljyjä, |
| --- | --- |

—

yli 50, mutta enintään 80 painoprosenttia kivennäisöljyjä,

ja jotka on tarkoitettu voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6666

ex 3811 21 00

80

Lisäaineet, joissa on

| — | polyisobuteenin ja aromaattisen polyamiinin sukkiini-imidia, |
| --- | --- |

—

polyisobuteenin ja aromaattisen polyamiinin sukkiini-imidia,

| — | yli 40, mutta enintään 60 painoprosenttia kivennäisöljyjä, |
| --- | --- |

—

yli 40, mutta enintään 60 painoprosenttia kivennäisöljyjä,

ja joiden typpipitoisuus on yli 0,6 mutta enintään 0,9 painoprosenttia ja jotka on tarkoitettu voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6668

ex 3811 29 00

65

Lisäaineet, jotka koostuvat kasviöljyn, pitkäketjuisten α-olefiinien ja mäntyöljyn rasvahappojen rikitetystä seoksesta ja joiden rikkipitoisuus on vähintään 8, mutta enintään 12 painoprosenttia ja jotka on tarkoitettu voiteluöljyjen lisäaineseosten valmistukseen (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5062

ex 3815 90 90

30

Katalyytti

| — | magnesiumkloridin ja titaani(III)kloridin tetrahydrofuraanikompleksien suspensiona kivennäisöljyssä, |
| --- | --- |

—

magnesiumkloridin ja titaani(III)kloridin tetrahydrofuraanikompleksien suspensiona kivennäisöljyssä,

| — | jossa on piidioksidia ja joka sisältää |
| --- | --- |

—

jossa on piidioksidia ja joka sisältää

| — | 6,6 (±0,6) painoprosenttia magnesiumia, |
| --- | --- |

—

6,6 (±0,6) painoprosenttia magnesiumia,

| — | 2,3 (±0,2) painoprosenttia titaania |
| --- | --- |

—

2,3 (±0,2) painoprosenttia titaania

0 %

–

31.12.2025

0.2783

ex 3815 90 90

80

Katalyytti, jossa on pääasiallisesti dinonyylinaftaleenidisulfonihappoja, isobutanoliliuoksena

0 %

–

31.12.2025

0.6810

ex 3824 99 92

23

Titaanin (IV) butyylifosfaattikompleksit (CAS RN 109037-78-7), etanoliin ja propan-2-oliin liuotettuina

0 %

–

31.12.2025

0.4909

ex 3824 99 92

29

Valmiste, joka sisältää

| — | vähintään 85 mutta enintään 99 painoprosenttia butyyli-2-syaani-3-(4-hydroksi-3-metoksifenyyli)akrylaatin polyetyleeniglykolieetteriä, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 85 mutta enintään 99 painoprosenttia butyyli-2-syaani-3-(4-hydroksi-3-metoksifenyyli)akrylaatin polyetyleeniglykolieetteriä, ja

| — | vähintään 1 mutta enintään 15 painoprosenttia polyoksietyleeni(20)sorbitaanitrioleaattia |
| --- | --- |

—

vähintään 1 mutta enintään 15 painoprosenttia polyoksietyleeni(20)sorbitaanitrioleaattia

0 %

–

31.12.2025

0.6779

ex 3824 99 92

40

2-Kloori-5-(kloorimetyyli)-pyridiinin liuos (CAS RN 70258-18-3) orgaanisessa liuottimessa

0 %

–

31.12.2025

0.7742

ex 3824 99 92

52

Elektrolyytti, jossa on

| — | vähintään 5 mutta enintään 20 prosenttia litiumheksafluorifosfaattia (CAS RN 21324-40-3) tai litiumtetrafluoriboraattia (CAS RN 14283-07-9) |
| --- | --- |

—

vähintään 5 mutta enintään 20 prosenttia litiumheksafluorifosfaattia (CAS RN 21324-40-3) tai litiumtetrafluoriboraattia (CAS RN 14283-07-9)

| — | vähintään 60 mutta enintään 90 prosenttia etyleenikarbonaatin (CAS RN 96-49-1), dimetyylikarbonaatin (CAS RN 616-38-6) ja/tai etyylimetyylikarbonaatin (CAS RN 623-53-0) seosta |
| --- | --- |

—

vähintään 60 mutta enintään 90 prosenttia etyleenikarbonaatin (CAS RN 96-49-1), dimetyylikarbonaatin (CAS RN 616-38-6) ja/tai etyylimetyylikarbonaatin (CAS RN 623-53-0) seosta

| — | vähintään 0,5 mutta enintään 20 prosenttia 1,3,2-dioksatiolaani-2,2-dioksidia (CAS RN 1072-53-3), |
| --- | --- |

—

vähintään 0,5 mutta enintään 20 prosenttia 1,3,2-dioksatiolaani-2,2-dioksidia (CAS RN 1072-53-3),

moottoriajoneuvojen akkujen valmistukseen tarkoitettu (2)

3,2 %

–

31.12.2021

0.5050

ex 3824 99 92

61

3',4',5'-Trifluoribifenyyli-2-amiini, tolueeniliuoksena, joka sisältää vähintään 80 mutta enintään 90 painoprosenttia 3',4',5'-trifluoribifenyyli-2-amiinia

0 %

–

31.12.2025

0.6720

ex 3824 99 92

68

Valmiste, jossa on

| — | 20 (±1) painoprosenttia ((3-(sec-butyyli)-4-(desyloksi)fenyyli)metaanitriyyli)tribentseeniä (CAS RN 1404190-37-9) |
| --- | --- |

—

20 (±1) painoprosenttia ((3-(sec-butyyli)-4-(desyloksi)fenyyli)metaanitriyyli)tribentseeniä (CAS RN 1404190-37-9)

ja joka on liuotettuna liuokseen, jossa on

| — | 10 (±5) painoprosenttia 2-sec-butyylifenolia (CAS RN 89-72-5) |
| --- | --- |

—

10 (±5) painoprosenttia 2-sec-butyylifenolia (CAS RN 89-72-5)

| — | 64 (±7) painoprosenttia raskasta aromaattista liuotinbensiiniä (CAS RN 64742-94-5) ja |
| --- | --- |

—

64 (±7) painoprosenttia raskasta aromaattista liuotinbensiiniä (CAS RN 64742-94-5) ja

| — | 6 (±1,0) painoprosenttia naftaleenia (CAS RN 91-20-3) |
| --- | --- |

—

6 (±1,0) painoprosenttia naftaleenia (CAS RN 91-20-3)

0 %

–

31.12.2025

0.6719

ex 3824 99 92

69

Valmiste, jossa on

| — | vähintään 80 mutta enintään 92 painoprosenttia bisfenoli-A- bis(difenyylifosfaattia) (CAS RN 5945-33-5), |
| --- | --- |

—

vähintään 80 mutta enintään 92 painoprosenttia bisfenoli-A- bis(difenyylifosfaattia) (CAS RN 5945-33-5),

| — | vähintään 7 mutta enintään 20 painoprosenttia bisfenoli-A- bis(difenyylifosfaatin) oligomeereja, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 7 mutta enintään 20 painoprosenttia bisfenoli-A- bis(difenyylifosfaatin) oligomeereja, ja

| — | enintään 1 painoprosentti trifenyylifosfaattia (CAS RN 115-86-6) |
| --- | --- |

—

enintään 1 painoprosentti trifenyylifosfaattia (CAS RN 115-86-6)

0 %

–

31.12.2021

0.3069

ex 3824 99 92

88

2,4,7,9-Tetrametyylidek-5-yyni-4,7-dioli, hydroksietyloitu (CAS RN 9014-85-1)

0 %

–

31.12.2025

0.4719

ex 3824 99 93

35

Parafiini, vähintään 70-prosenttisesti kloorattu (CAS RN 63449-39-8)

0 %

–

31.12.2024

0.7313

ex 3824 99 96

45

Litiumnikkelikobolttialumiinioksidijauhe (CAS RN 177997-13-6), jonka:

| — | hiukkaskoko on vähemmän kuin 10 μm, |
| --- | --- |

—

hiukkaskoko on vähemmän kuin 10 μm,

| — | puhtausaste on enemmän kuin 98 painoprosenttia |
| --- | --- |

—

puhtausaste on enemmän kuin 98 painoprosenttia

3,2 %

–

31.12.2021

0.6628

ex 3824 99 96

46

Mangaanisinkkiferriittigranulaatti, jossa on

| — | vähintään 52, mutta enintään 76 painoprosenttia rauta(III)oksidia, |
| --- | --- |

—

vähintään 52, mutta enintään 76 painoprosenttia rauta(III)oksidia,

| — | vähintään 13, mutta enintään 42 painoprosenttia mangaani(II)oksidia, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 13, mutta enintään 42 painoprosenttia mangaani(II)oksidia, ja

| — | vähintään 2, mutta enintään 22 painoprosenttia sinkkioksidia |
| --- | --- |

—

vähintään 2, mutta enintään 22 painoprosenttia sinkkioksidia

0 %

–

31.12.2025

0.6749

ex 3824 99 96

48

Kalsiumoksidilla stabiloitu zirkoniumoksidi (ZrO2) (CAS RN 68937-53-1), jonka zirkoniumoksidipitoisuus on vähintään 92, mutta enintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6897

ex 3901 40 00

30

Ziegler-Natta-katalyyttimenetelmällä tuotettu okteenin suoraketjuinen pientiheyspolyeteeni (LLDPE), pelletteinä,

| — | jossa on yli 10 mutta enintään 20 painoprosenttia kopolymeeriä, |
| --- | --- |

—

jossa on yli 10 mutta enintään 20 painoprosenttia kopolymeeriä,

| — | jonka sulamassavirta (MFR 190 °C / 2,16 kg) on vähintään 0,7 g/10 min mutta enintään 0,9 g/10 min, ja |
| --- | --- |

—

jonka sulamassavirta (MFR 190 °C / 2,16 kg) on vähintään 0,7 g/10 min mutta enintään 0,9 g/10 min, ja

| — | jonka tiheys (ASTM D4703) on vähintään 0,911 mutta enintään 0,913 g/cm3, |
| --- | --- |

—

jonka tiheys (ASTM D4703) on vähintään 0,911 mutta enintään 0,913 g/cm3,

taipuisien elintarvikepakkausten kalvojen ekstruusiomenetelmässä käytettäväksi tarkoitettu (2)

0 %

m3

31.12.2025

0.6920

ex 3901 90 80

53

Eteenin ja akryylihapon kopolymeeri (CAS RN 9010-77-9), jonka

| — | akryylihappopitoisuus on vähintään 18,5 mutta enintään 49,5 painoprosenttia (ASTM D4094), ja |
| --- | --- |

—

akryylihappopitoisuus on vähintään 18,5 mutta enintään 49,5 painoprosenttia (ASTM D4094), ja

| — | sulamassavirta (MFR 125 °C / 2,16 kg) on vähintään 10 g / 10 min (ASTM D1238) |
| --- | --- |

—

sulamassavirta (MFR 125 °C / 2,16 kg) on vähintään 10 g / 10 min (ASTM D1238)

0 %

m3

31.12.2025

0.6734

ex 3901 90 80

55

Eteenin ja akryylihapon kopolymeerin sinkki- tai natriumsuola, jonka

| — | akryylihappopitoisuus on vähintään 6, mutta enintään 50 painoprosenttia, ja |
| --- | --- |

—

akryylihappopitoisuus on vähintään 6, mutta enintään 50 painoprosenttia, ja

| — | sulamassavirta (MFR 190 °C/2,16 kg) on vähintään 1 g/10 min (ASTM D1238 menetelmän avulla määritettynä) |
| --- | --- |

—

sulamassavirta (MFR 190 °C/2,16 kg) on vähintään 1 g/10 min (ASTM D1238 menetelmän avulla määritettynä)

0 %

–

31.12.2025

0.5049

ex 3901 90 80

67

Pelkästään eteenin ja metakryylihapon monomeereistä valmistettu kopolymeeri, jonka metakryylihappopitoisuus on vähintään 11 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.6736

ex 3903 90 90

65

Styreenin sekä 2,5-furandionin ja (1-metyylietyyli)bentseenin kopolymeeri hiutaleina tai jauheena (CAS RN 26762-29-8)

0 %

–

31.12.2025

0.6804

ex 3903 90 90

70

Rakeina oleva kopolymeeri, jossa on

| — | 75 (±7) painoprosenttia styreeniä ja |
| --- | --- |

—

75 (±7) painoprosenttia styreeniä ja

| — | 25 (±7) painoprosenttia metyylimetakrylaattia |
| --- | --- |

—

25 (±7) painoprosenttia metyylimetakrylaattia

0 %

m3

31.12.2025

0.4981

ex 3904 69 80

81

Poly(vinylideenifluoridi) (CAS RN 24937-79-9)

0 %

–

31.12.2025

0.6672

ex 3906 90 90

33

Butyyliakrylaatin ja alkyylimetakrylaatin ydin-kuori-kopolymeeri, jonka hiukkaskoko on vähintään 5 μm, mutta enintään 10 μm

0 %

–

31.12.2025

0.6663

ex 3906 90 90

37

Trimetylolipropaanitrimetakrylaatin ja metyylimetakrylaatin kopolymeeri (CAS RN 28931-67-1), mikropalloina, joiden keskimääräinen läpimitta on 3 μm

0 %

–

31.12.2025

0.6891

ex 3907 10 00

20

Polyoksimetyleeni, jossa on asetyylipäitä ja joka sisältää polydimetyylisiloksaania sekä tereftaalihapon ja 1,4-fenyylidiamiinin kopolyymerin kuituja

0 %

–

31.12.2022

0.6839

ex 3907 30 00

15

Halogeeniton epoksihartsi

| — | joka sisältää yli 2 painoprosenttia epoksihartsiin kemiallisesti sidottua fosforia kuiva-ainepitoisuudesta laskettuna, |
| --- | --- |

—

joka sisältää yli 2 painoprosenttia epoksihartsiin kemiallisesti sidottua fosforia kuiva-ainepitoisuudesta laskettuna,

| — | jossa ei ole hydrolysoituvaa kloridia tai joka sisältää sitä alle 300 ppm, ja |
| --- | --- |

—

jossa ei ole hydrolysoituvaa kloridia tai joka sisältää sitä alle 300 ppm, ja

| — | jossa on liuottimia, |
| --- | --- |

—

jossa on liuottimia,

painettujen piirien tuotannossa käytettävien prepreglevyjen tai -rullien valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6840

ex 3907 30 00

25

Epoksihartsi

| — | jossa on vähintään 21 painoprosenttia bromia, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 21 painoprosenttia bromia,

| — | jossa ei ole hydrolysoituvaa kloridia tai joka sisältää sitä alle 500 ppm, ja |
| --- | --- |

—

jossa ei ole hydrolysoituvaa kloridia tai joka sisältää sitä alle 500 ppm, ja

| — | jossa on liuottimia, |
| --- | --- |

—

jossa on liuottimia,

0 %

–

31.12.2025

0.4940

ex 3907 99 80

ex 3913 90 00

30

20

Poly(hydroksialkanoaatti), joka koostuu pääasiallisesti poly(3-hydroksibutyraatista)

0 %

–

31.12.2025

0.5057

ex 3907 99 80

80

Kopolymeeri, jossa on vähintään 72 painoprosenttia tereftaalihappoa ja/tai sen johdannaisia ja sykloheksaanidimetanolia ja johon on lisätty lineaarisia ja/tai syklisiä dioleja

0 %

–

31.12.2025

0.5032

ex 3909 40 00

20

Lämpökovettuvaa hartsia olevista hiukkasista muodostuva jauhe, jossa on tasaisesti jakautuneina magneettisia hiukkasia, valokopiokoneiden, telekopiolaitteiden (telefaxlaitteiden), tulostimien ja monikäyttölaitteiden musteen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6921

ex 3910 00 00

15

Dimetyyli, metyyli(propyyli(polypropyleenioksidi))siloksaani (CAS RN 68957-00-6), trimetyylisiloksipäätteinen

0 %

–

31.12.2021

0.7217

ex 3910 00 00

45

Dimeetyylisiloksaani, joka on hydroksyylipäätteinen polymeeri, jonka viskositeetti on 38–100 mPa s (CAS RN 70131-67-8)

0 %

–

31.12.2021

0.5109

ex 3911 90 99

35

Eteenin ja maleiinianhydridin vuorotteleva kopolymeeri (EMA)

0 %

–

31.12.2025

0.4953

ex 3912 11 00

40

Selluloosadiasetaattijauhe

0 %

–

31.12.2025

0.6718

ex 3912 39 85

50

Polykvaternium-10 (CAS RN 68610-92-4)

0 %

–

31.12.2025

0.4757

ex 3919 10 80

37

Polytetrafluorieteenikalvo

| — | jonka paksuus on vähintään 100μm, |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on vähintään 100μm,

| — | jonka murtovenymä on enintään 100 %, |
| --- | --- |

—

jonka murtovenymä on enintään 100 %,

| — | joka on päällystetty yhdeltä puolelta puristusherkällä silikoniliimalla |
| --- | --- |

—

joka on päällystetty yhdeltä puolelta puristusherkällä silikoniliimalla

0 %

–

31.12.2025

0.4761

ex 3919 10 80

ex 3919 90 80

43

26

Eteenivinyyliasetaattikalvo

| — | jonka paksuus on vähintään 100 μm, |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on vähintään 100 μm,

| — | joka on päällystetty yhdeltä puolelta puristusherkällä tai UV-herkällä akryyliliimalla ja polyesteri- tai polypropyleenikalvolla |
| --- | --- |

—

joka on päällystetty yhdeltä puolelta puristusherkällä tai UV-herkällä akryyliliimalla ja polyesteri- tai polypropyleenikalvolla

0 %

–

31.12.2022

0.6886

ex 3919 10 80

63

Heijastava kalvo, jossa on

| — | akryylihartsikerros, jossa on turvapainatus tietojen väärentämisen, muuttamisen tai korvaamisen taikka jäljentämisen estämiseksi tai virallinen merkki määrätystä käyttötarkoituksesta, |
| --- | --- |

—

akryylihartsikerros, jossa on turvapainatus tietojen väärentämisen, muuttamisen tai korvaamisen taikka jäljentämisen estämiseksi tai virallinen merkki määrätystä käyttötarkoituksesta,

| — | akryylihartsikerros, jossa on upotettuja lasihelmiä, |
| --- | --- |

—

akryylihartsikerros, jossa on upotettuja lasihelmiä,

| — | akryylihartsikerros, jota on kovetettu melamiinista valmistetulla silloitusaineella, |
| --- | --- |

—

akryylihartsikerros, jota on kovetettu melamiinista valmistetulla silloitusaineella,

| — | metallikerros, |
| --- | --- |

—

metallikerros,

| — | liimautuva akryylikerros, ja |
| --- | --- |

—

liimautuva akryylikerros, ja

| — | irrotettava kalvo |
| --- | --- |

—

irrotettava kalvo

0 %

–

31.12.2025

0.4947

ex 3919 90 80

65

Itsekiinnittyvä kalvo, jonka paksuus on vähintään 40 mutta enintään 475 μm, joka koostuu yhdestä tai useammasta läpinäkyvästä, metalloidusta tai värjätystä poly(eteenitereftalaatti)kerroksesta ja joka on yhdeltä puolelta peitetty naarmuuntumattomalla kerroksella ja toiselta puolelta puristeherkällä liimalla ja irrotettavalla kalvolla

0 %

–

31.12.2025

0.4925

ex 3919 90 80

70

Itsekiinnittyvät kiillotuslaikat, mikrohuokoista polyuretaania, myös tyynyllä päällystetyt

0 %

–

31.12.2025

0.4964

ex 3919 90 80

82

Heijastava kalvo, joka koostuu

| — | polyuretaanikerroksesta, |
| --- | --- |

—

polyuretaanikerroksesta,

| — | lasisia mikrohelmiä sisältävästä kerroksesta, |
| --- | --- |

—

lasisia mikrohelmiä sisältävästä kerroksesta,

| — | metalloidusta alumiinikerroksesta, ja |
| --- | --- |

—

metalloidusta alumiinikerroksesta, ja

| — | liimakerroksesta, jonka toinen puoli tai molemmat puolet on peitetty irrotettavalla kalvolla, |
| --- | --- |

—

liimakerroksesta, jonka toinen puoli tai molemmat puolet on peitetty irrotettavalla kalvolla,

| — | myös jos siinä on poly(vinyylikloridi)kerros, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on poly(vinyylikloridi)kerros,

| — | kerroksesta, myös jos se sisältää turvapainatuksia tietojen väärentämisen, muuttamisen tai korvaamisen taikka jäljentämisen estämiseksi tai virallisen merkin määrätystä käyttötarkoituksesta |
| --- | --- |

—

kerroksesta, myös jos se sisältää turvapainatuksia tietojen väärentämisen, muuttamisen tai korvaamisen taikka jäljentämisen estämiseksi tai virallisen merkin määrätystä käyttötarkoituksesta

0 %

–

31.12.2025

0.6640

ex 3920 10 40

40

Monikerroksinen letkukalvo, joka on pääasiassa polyeteeniä ja

| — | jossa on kolmikerroksinen eriste, jonka ydinkerros on eteenivinyylialkoholia ja joka on päällystetty jommaltakummalta puolelta polyamidikerroksella ja toiselta puolelta vähintään yhdellä polyeteenikerroksella, |
| --- | --- |

—

jossa on kolmikerroksinen eriste, jonka ydinkerros on eteenivinyylialkoholia ja joka on päällystetty jommaltakummalta puolelta polyamidikerroksella ja toiselta puolelta vähintään yhdellä polyeteenikerroksella,

| — | jonka kokonaispaksuus on vähintään 55 μm, |
| --- | --- |

—

jonka kokonaispaksuus on vähintään 55 μm,

| — | jonka läpimitta on vähintään 500, mutta enintään 600 mm |
| --- | --- |

—

jonka läpimitta on vähintään 500, mutta enintään 600 mm

0 %

–

31.12.2025

0.3357

ex 3920 62 19

48

Poly(eteenitereftalaatti)levyt tai -rullat

| — | jotka on päällystetty molemmilta puolilta epoksiakryylihartsikerroksella, |
| --- | --- |

—

jotka on päällystetty molemmilta puolilta epoksiakryylihartsikerroksella,

| — | joiden kokonaispaksuus on 37 μm (±3 μm) |
| --- | --- |

—

joiden kokonaispaksuus on 37 μm (±3 μm)

0 %

–

31.12.2025

0.2589

ex 3920 62 19

52

Polyeteenitereftalaatista, polyeteeninaftalaatista tai samantyyppisestä polyesteristä valmistettu kalvo, toiselta puolelta pinnoitettu metallilla ja/tai metallioksideilla, sisältää vähemmän kuin 0,1 painoprosenttia alumiinia, paksuus enintään 300 μm ja ominaispintavastus enintään 10 000 ohmia (per neliö) (ASTM D257 -menetelmällä määritettynä)

0 %

–

31.12.2023

0.6911

ex 3921 19 00

40

Läpinäkyvä, mikrohuokoinen, akryylihapolla oksastettu polyeteenikalvo, rullina,

| — | jonka leveys on vähintään 98 mutta enintään170 mm, |
| --- | --- |

—

jonka leveys on vähintään 98 mutta enintään170 mm,

| — | jonka paksuus on vähintään 15 mutta enintään 36 μm, |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on vähintään 15 mutta enintään 36 μm,

jollaisia käytetään alkaliparistojen erottimien valmistuksessa

3,2 %

–

31.12.2021

0.7263

ex 3921 19 00

45

Mikrohuokoinen yksikerroksinen polypropeenikalvo tai mikrohuokoinen kolmikerroksinen polypropeeni-, polyetyleeni- ja polypropeenikalvo, joista kunkin kalvon

| — | kutistuminen poikkisuunnassa on nolla, |
| --- | --- |

—

kutistuminen poikkisuunnassa on nolla,

| — | kokonaispaksuus on vähintään 8 μm mutta enintään 50 μm, |
| --- | --- |

—

kokonaispaksuus on vähintään 8 μm mutta enintään 50 μm,

| — | leveys on vähintään 15 mm mutta enintään 900 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 15 mm mutta enintään 900 mm,

| — | pituus on suurempi kuin 200 m mutta enintään 8 000 m, |
| --- | --- |

—

pituus on suurempi kuin 200 m mutta enintään 8 000 m,

| — | keskimääräinen huokoskoko on 0,02–0,1 μm, |
| --- | --- |

—

keskimääräinen huokoskoko on 0,02–0,1 μm,

| — | myös jos se on laminoitu polypropeenikuitukangasmatolla, jonka paksuus on 50–200 μm, |
| --- | --- |

—

myös jos se on laminoitu polypropeenikuitukangasmatolla, jonka paksuus on 50–200 μm,

| — | myös jos se on päällystetty pinta-aktiivisella aineella, |
| --- | --- |

—

myös jos se on päällystetty pinta-aktiivisella aineella,

| — | myös jos se on päällystetty yhdeltä tai kahdelta puolelta keraamisella kerroksella, jonka paksuus on vähintään 1 μm mutta enintään 5 μm, |
| --- | --- |

—

myös jos se on päällystetty yhdeltä tai kahdelta puolelta keraamisella kerroksella, jonka paksuus on vähintään 1 μm mutta enintään 5 μm,

| — | myös jos se on päällystetty yhdeltä tai kahdelta puolelta tahmealla polyvinyylideenifluoridin tyyppisellä tai vastaavalla sideainekerroksella, jonka paksuus on vähintään 0,5 μm mutta enintään 5 μm |
| --- | --- |

—

myös jos se on päällystetty yhdeltä tai kahdelta puolelta tahmealla polyvinyylideenifluoridin tyyppisellä tai vastaavalla sideainekerroksella, jonka paksuus on vähintään 0,5 μm mutta enintään 5 μm

3,2 %

–

31.12.2021

0.6742

ex 3921 90 55

40

Kolmikerroksinen kangaslevy, rullina,

| — | jonka ydinkerros on 100-prosenttista polyamiditaftia tai polyamidin ja polyesterin sekoitusta olevaa taftia, |
| --- | --- |

—

jonka ydinkerros on 100-prosenttista polyamiditaftia tai polyamidin ja polyesterin sekoitusta olevaa taftia,

| — | joka on päällystetty molemmilta puolilta polyamidilla, |
| --- | --- |

—

joka on päällystetty molemmilta puolilta polyamidilla,

| — | jonka kokonaispaksuus on enintään 135 μm, |
| --- | --- |

—

jonka kokonaispaksuus on enintään 135 μm,

| — | jonka kokonaispaino on enintään 80 g/m2 |
| --- | --- |

—

jonka kokonaispaino on enintään 80 g/m2

0 %

m2

31.12.2025

0.7335

ex 3926 30 00

ex 3926 90 97

50

48

Pinnoitetut koristeelliset sisä- tai ulko-osat

| — | joissa on akryylinitriili-butadieeni-styreeni-(ABS)-kopolymeeri, myös polykarbonaatin kanssa sekoitettu, |
| --- | --- |

—

joissa on akryylinitriili-butadieeni-styreeni-(ABS)-kopolymeeri, myös polykarbonaatin kanssa sekoitettu,

| — | joissa on PVC-kalvo, |
| --- | --- |

—

joissa on PVC-kalvo,

| — | joissa ei ole kupari-, nikkeli- tai kromikerroksia, |
| --- | --- |

—

joissa ei ole kupari-, nikkeli- tai kromikerroksia,

nimikkeiden 8701 –8705 ajoneuvojen osien valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.6717

ex 3926 90 97

23

Moottoriajoneuvojen ulkopuolisen taustapeilin muovikuori, jossa on liittimet

0 %

p/st

31.12.2025

0.3850

ex 3926 90 97

43

Seos, jossa on vettä sekä vähintään 19 mutta enintään 35 painoprosenttia akryylinitriilin, metakrylonitriilin ja isobornyylimetakrylaatin tai muun metakrylaatin kopolymeeria olevia paisutettuja onttoja mikropalloja, joiden läpimitta on vähintään 3 mutta enintään 4,95 μm

0 %

–

31.12.2023

0.6708

ex 4009 42 00

20

Kuminen jarruletku,

| — | jossa on tekstiilinauhoja, |
| --- | --- |

—

jossa on tekstiilinauhoja,

| — | jonka seinämän paksuus on 3,2 mm, |
| --- | --- |

—

jonka seinämän paksuus on 3,2 mm,

| — | jonka molempiin päihin on puristettu ontot metalliset päätekappaleet, |
| --- | --- |

—

jonka molempiin päihin on puristettu ontot metalliset päätekappaleet,

| — | jossa on yksi tai useampi kiinnitin, |
| --- | --- |

—

jossa on yksi tai useampi kiinnitin,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6844

ex 4016 93 00

30

Suorakulmion muotoinen eteeni-propeeni-dieenikumitiiviste,

| — | jonka pituus on vähintään 72 mutta enintään 825 mm, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on vähintään 72 mutta enintään 825 mm,

| — | jonka leveys on vähintään 18 mutta enintään 155 mm, |
| --- | --- |

—

jonka leveys on vähintään 18 mutta enintään 155 mm,

| — | jonka huippulämpötila on vähintään 150 mutta enintään 240 °C, |
| --- | --- |

—

jonka huippulämpötila on vähintään 150 mutta enintään 240 °C,

| — | jossa aineksen sallittu ylivuoto on jakomuotin saumakohdassa enintään 0,3 mm |
| --- | --- |

—

jossa aineksen sallittu ylivuoto on jakomuotin saumakohdassa enintään 0,3 mm

0 %

–

31.12.2025

0.6884

ex 5403 39 00

10

Biohajoava (standardi EN 14995) monofilamentti, joka on enintään 33 desitexiä ja jossa on vähintään 98 painoprosenttia polylaktidia, elintarviketeollisuudessa käytettävien suodatinkankaiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2022

0.5059

ex 5603 13 10

20

Kehruumenetelmällä (spunbonded) polyeteenistä valmistettu kuitukangas, päällystetty,

| — | jonka paino on enemmän kuin 80 mutta enintään 105 g/m2, ja |
| --- | --- |

—

jonka paino on enemmän kuin 80 mutta enintään 105 g/m2, ja

| — | jonka ilmanvastus (Gurley) on vähintään 8 mutta enintään 75 sekuntia (ISO 5636/5 -menetelmän avulla määritettynä) |
| --- | --- |

—

jonka ilmanvastus (Gurley) on vähintään 8 mutta enintään 75 sekuntia (ISO 5636/5 -menetelmän avulla määritettynä)

0 %

m2

31.12.2025

0.5987

ex 5603 14 90

60

Kuitukangas, joka koostuu kehruusidotusta poly(etyleenitereftalaatti)väliaineesta

| — | paino vähintään 160 mutta enintään 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

paino vähintään 160 mutta enintään 300 g/m2,

| — | laminoimaton, |
| --- | --- |

—

laminoimaton,

| — | standardin DIN 60335-2-69:2008 mukainen suodatustehokkuus vastaa vähintään suodatinluokkaa M, |
| --- | --- |

—

standardin DIN 60335-2-69:2008 mukainen suodatustehokkuus vastaa vähintään suodatinluokkaa M,

| — | laskostettava |
| --- | --- |

—

laskostettava

0 %

m2

31.12.2023

0.4978

ex 6909 19 00

20

Piinitridirullat ja -kuulat (Si3N4)

0 %

–

31.12.2025

0.7619

ex 7006 00 90

40

Sooda-kalkkilasista tai boorilasista valmistetut STN-levyt (Super Twisted Nematic) tai TN-levyt (Twisted Nematic),

| — | joiden pituus on vähintään 300 mutta enintään 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

joiden pituus on vähintään 300 mutta enintään 1 500 mm,

| — | joiden leveys on vähintään 300 mutta enintään 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

joiden leveys on vähintään 300 mutta enintään 1 500 mm,

| — | joiden paksuus on vähintään 0,5 mutta enintään 1,1 mm, |
| --- | --- |

—

joiden paksuus on vähintään 0,5 mutta enintään 1,1 mm,

| — | joiden yhdellä puolella on indium-tinaoksidipinnoite, jonka vastus on vähintään 80 mutta enintään 160 Ω, |
| --- | --- |

—

joiden yhdellä puolella on indium-tinaoksidipinnoite, jonka vastus on vähintään 80 mutta enintään 160 Ω,

| — | myös jos niissä on piidioksidia (SiO2) oleva passivaatiokerros indium-tinaoksidikerroksen ja lasipinnan välillä, |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on piidioksidia (SiO2) oleva passivaatiokerros indium-tinaoksidikerroksen ja lasipinnan välillä,

| — | myös jos niiden toisella puolella on monikerroksinen heijastusta estävä pinnoite, ja |
| --- | --- |

—

myös jos niiden toisella puolella on monikerroksinen heijastusta estävä pinnoite, ja

| — | joiden reunat on työstetty (viistottu) |
| --- | --- |

—

joiden reunat on työstetty (viistottu)

0 %

–

31.12.2023

0.6870

ex 7009 10 00

40

Elektrokromitekniikalla valmistettu automaattisesti himmentyvä sisätaustapeili, jossa on

| — | peilin tukialusta, |
| --- | --- |

—

peilin tukialusta,

| — | muovikotelo, |
| --- | --- |

—

muovikotelo,

| — | integroitu piiri, |
| --- | --- |

—

integroitu piiri,

87 ryhmän moottoriajoneuvojen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.5021

ex 7019 19 10

20

Lanka, joka on vähintään 10,3 mutta enintään 11,9 texiä ja joka on saatu jatkuvista kehrätyistä lasikuitufilamenteista, joista suurimman osan läpimitta on vähintään 4,83 mutta enintään 5,83 μm

0 %

–

31.12.2025

0.5020

ex 7019 19 10

25

Lanka, joka on vähintään 5,1 mutta enintään 6,0 texiä ja joka on saatu jatkuvista kehrätyistä lasikuitufilamenteista, joista suurimman osan läpimitta on vähintään 4,83 mutta enintään 5,83 μm

0 %

–

31.12.2025

0.4853

ex 7202 99 80

10

Rauta-dysprosium, joka sisältää

| — | vähintään 78 painoprosenttia dysprosiumia, ja |
| --- | --- |

—

vähintään 78 painoprosenttia dysprosiumia, ja

| — | vähintään 18 mutta enintään 22 painoprosenttia rautaa |
| --- | --- |

—

vähintään 18 mutta enintään 22 painoprosenttia rautaa

0 %

–

31.12.2025

0.7502

ex 7318 24 00

40

Putken vetoa kestävän liitoksen osat,

| — | jotka ovat eritelmän 17-4PH mukaista ruostumatonta terästä tai työkaluterästä koskevan eritelmän S7 mukaista terästä, |
| --- | --- |

—

jotka ovat eritelmän 17-4PH mukaista ruostumatonta terästä tai työkaluterästä koskevan eritelmän S7 mukaista terästä,

| — | jotka on ruiskuvalettu, |
| --- | --- |

—

jotka on ruiskuvalettu,

| — | joiden Rockwell-kovuus on 38 HRC (±1) tai 53 HRC (+2/-1), |
| --- | --- |

—

joiden Rockwell-kovuus on 38 HRC (±1) tai 53 HRC (+2/-1),

| — | joiden mitat ovat vähintään 7 mm × 4 mm × 5 mm mutta enintään 40 mm × 20 mm × 10 mm |
| --- | --- |

—

joiden mitat ovat vähintään 7 mm × 4 mm × 5 mm mutta enintään 40 mm × 20 mm × 10 mm

0 %

–

31.12.2023

0.6680

ex 7326 90 98

40

Rauta- ja teräspainot

| — | myös muusta aineksesta valmistetuilla osilla varustetut, |
| --- | --- |

—

myös muusta aineksesta valmistetuilla osilla varustetut,

| — | myös muista metalleista valmistetuilla osilla varustetut, |
| --- | --- |

—

myös muista metalleista valmistetuilla osilla varustetut,

| — | myös pintakäsitellyt, |
| --- | --- |

—

myös pintakäsitellyt,

| — | myös painetut, |
| --- | --- |

—

myös painetut,

jollaisia käytetään kaukosäätimien tuotantoon

0 %

–

31.12.2025

0.5029

ex 7604 29 10

ex 7606 12 99

ex 7606 12 99

10

21

25

Levyt ja tangot, alumiini-litiumseosta

0 %

–

31.12.2022

0.5487

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

48

49

51

52

53

56

Rullina oleva alumiinifolio, jonka

| — | puhtaus on 99,99 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

puhtaus on 99,99 painoprosenttia,

| — | paksuus on vähintään 0,021 mutta enintään 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

paksuus on vähintään 0,021 mutta enintään 0,2 mm,

| — | leveys on 500 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on 500 mm,

| — | pinnalla on 3–4 nm paksu oksidikerros, |
| --- | --- |

—

pinnalla on 3–4 nm paksu oksidikerros,

| — | pinta on yli 95-prosenttisesti kuutiokuvioitu |
| --- | --- |

—

pinta on yli 95-prosenttisesti kuutiokuvioitu

0 %

–

31.12.2021

0.4050

ex 7607 11 90

60

Sileä alumiinifolio, jonka ominaisuudet ovat seuraavat:

| — | alumiinipitoisuus vähintään 99,98 prosenttia, |
| --- | --- |

—

alumiinipitoisuus vähintään 99,98 prosenttia,

| — | paksuus vähintään 0,070 mutta enintään 0,125 mm, |
| --- | --- |

—

paksuus vähintään 0,070 mutta enintään 0,125 mm,

| — | kuutiokuvioinen pinta, |
| --- | --- |

—

kuutiokuvioinen pinta,

suurjännitesyövytykseen tarkoitettu

3,7 %

–

31.12.2021

0.7698

ex 7607 20 90

10

Alumiinifolio, rullina,

| — | jonka toinen puoli on pinnoitettu polypropeenilla tai polypropeenilla ja happomodifioidulla polypropeenilla ja toinen polyamidilla ja polyeteenitereftalaatilla, ja niiden välissä on liimakerroksia, |
| --- | --- |

—

jonka toinen puoli on pinnoitettu polypropeenilla tai polypropeenilla ja happomodifioidulla polypropeenilla ja toinen polyamidilla ja polyeteenitereftalaatilla, ja niiden välissä on liimakerroksia,

| — | jonka leveys on vähintään 200 mutta enintään 400 mm, |
| --- | --- |

—

jonka leveys on vähintään 200 mutta enintään 400 mm,

| — | jonka paksuus on vähintään 0,138 mutta enintään 0,168 mm, |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on vähintään 0,138 mutta enintään 0,168 mm,

litiumioniakkukennojen koteloiden valmistukseen tarkoitettu (2)

3,7 %

–

31.12.2021

0.6730

ex 8101 96 00

10

Volframilanka, jossa on vähintään 99 painoprosenttia volframia ja jonka

| — | poikkileikkauksen läpimitta on enintään 50 μm, |
| --- | --- |

—

poikkileikkauksen läpimitta on enintään 50 μm,

| — | vastus vähintään 40 mutta enintään 300 Ω yhden metrin pituudessa |
| --- | --- |

—

vastus vähintään 40 mutta enintään 300 Ω yhden metrin pituudessa

0 %

–

31.12.2025

0.5097

ex 8104 30 00

35

Magnesiumjauhe, jonka

| — | puhtausaste on suurempi kuin 99,5 painoprosenttia, |
| --- | --- |

—

puhtausaste on suurempi kuin 99,5 painoprosenttia,

| — | hiukkaskoko on vähintään 0,2 mutta enintään 0,8 mm |
| --- | --- |

—

hiukkaskoko on vähintään 0,2 mutta enintään 0,8 mm

0 %

–

31.12.2025

0.4904

ex 8108 90 30

45

Titaani-alumiini-vanadiumseoksesta (TiAl6V4) valmistettu lanka, jonka läpimitta on vähemmän kuin 20 mm ja joka on AMS-standardin 4928, 4965 tai 4967 mukainen

0 %

–

31.12.2025

0.6805

ex 8113 00 90

20

Kuution muotoinen alumiinipiikarbidin (AISiC) seoksesta valmistettu välike, IGBT-moduulien pakkauksiin tarkoitettu

0 %

–

31.12.2025

0.5024

ex 8301 60 00

ex 8419 90 85

ex 8479 90 70

ex 8481 90 00

ex 8503 00 99

ex 8515 90 80

ex 8537 10 98

ex 8538 90 99

ex 8708 99 10

ex 8708 99 97

30

40

30

50

43

40

55

70

55

22

Silikonista tai muovista valmistetut näppäimet

| — | jotka sisältävät metallista valmistettuja osia, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät metallista valmistettuja osia,

| — | myös jos ne sisältävät muovista valmistettuja osia, |
| --- | --- |

—

myös jos ne sisältävät muovista valmistettuja osia,

| — | jotka sisältävät lasikuidulla tai puulla vahvistettua epoksihartsia, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät lasikuidulla tai puulla vahvistettua epoksihartsia,

| — | myös painetut tai pintakäsitellyt, |
| --- | --- |

—

myös painetut tai pintakäsitellyt,

| — | myös sähköä johtavilla elementeillä varustetut, |
| --- | --- |

—

myös sähköä johtavilla elementeillä varustetut,

| — | myös näppäimistöön liimatulla näppäinkalvolla varustetut, |
| --- | --- |

—

myös näppäimistöön liimatulla näppäinkalvolla varustetut,

| — | myös yksi- tai monikerroksisella suojakalvolla varustetut |
| --- | --- |

—

myös yksi- tai monikerroksisella suojakalvolla varustetut

0 %

p/st

31.12.2025

0.4996

ex 8407 90 90

20

Pienikokoinen nestekaasumoottorijärjestelmä

| — | jossa on 6 sylinteriä, |
| --- | --- |

—

jossa on 6 sylinteriä,

| — | jonka antoteho on vähintään 75 mutta enintään 80 kW, |
| --- | --- |

—

jonka antoteho on vähintään 75 mutta enintään 80 kW,

| — | jonka imuventtiili ja pakoventtiili on muutettu toimimaan jatkuvatoimisesti raskaassa käytössä olevissa laitteissa, |
| --- | --- |

—

jonka imuventtiili ja pakoventtiili on muutettu toimimaan jatkuvatoimisesti raskaassa käytössä olevissa laitteissa,

nimikkeen 8427 ajoneuvojen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6160

ex 8414 30 81

ex 8414 80 73

60

30

Hermeettiset pyörivät kompressorit, jotka on tarkoitettu joko fluorihiilivety- (HFC) tai hiilivetykylmäaineille

| — | joita käytetään yksivaiheisella vaihtovirtasäätömoottoreilla tai harjattomilla tasavirtasäätömoottoreilla, |
| --- | --- |

—

joita käytetään yksivaiheisella vaihtovirtasäätömoottoreilla tai harjattomilla tasavirtasäätömoottoreilla,

| — | joiden nimellisteho on enintään 1,5 kW, |
| --- | --- |

—

joiden nimellisteho on enintään 1,5 kW,

| — | joiden nimellisjännite on vähintään 100 V ja enintään 240 V, |
| --- | --- |

—

joiden nimellisjännite on vähintään 100 V ja enintään 240 V,

| — | joiden korkeus on enintään 300 mm, |
| --- | --- |

—

joiden korkeus on enintään 300 mm,

| — | joiden ulkoläpimitta on enintään 150 mm, |
| --- | --- |

—

joiden ulkoläpimitta on enintään 150 mm,

| — | joiden yksikköpaino on enintään 15 kg, |
| --- | --- |

—

joiden yksikköpaino on enintään 15 kg,

lämpöpumpuilla varustettujen kodinkoneiden, myös kuivausrumpujen, valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

–

31.12.2023

0.7317

ex 8414 80 22

20

Ilmakalvokompressori, jonka

| — | virtaus on vähintään 4,5 mutta enintään 7 l/min, |
| --- | --- |

—

virtaus on vähintään 4,5 mutta enintään 7 l/min,

| — | virransyöttö on enintään 8,1 W, ja |
| --- | --- |

—

virransyöttö on enintään 8,1 W, ja

| — | ylipaine on enintään 400 hPa (0,4 baaria), |
| --- | --- |

—

ylipaine on enintään 400 hPa (0,4 baaria),

jollaisia käytetään moottoriajoneuvojen istuimien valmistuksessa

0 %

–

31.12.2022

0.6842

ex 8415 90 00

60

Liekkihitsattu alumiinikappale, joka on tarkoitettu putken ja lauhduttimen yhdistämiseen autojen ilmastointijärjestelmissä,

| — | jossa on suulakepuristettuja, taivotuettuja alumiiniliitosjohtoja, joiden ulkoläpimitta on vähintään 5 mutta enintään 25 mm, |
| --- | --- |

—

jossa on suulakepuristettuja, taivotuettuja alumiiniliitosjohtoja, joiden ulkoläpimitta on vähintään 5 mutta enintään 25 mm,

| — | jonka paino on vähintään 0,02 mutta enintään 0,25 kg |
| --- | --- |

—

jonka paino on vähintään 0,02 mutta enintään 0,25 kg

0 %

p/st

31.12.2025

0.6860

ex 8415 90 00

65

Alumiinista kaarihitsaamalla valmistettu irrotettava tasaussäiliö-kuivaaja, joka sisältää polyamidia ja keraamisia elementtejä ja jonka

| — | pituus on vähintään 143 mutta enintään 292 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 143 mutta enintään 292 mm,

| — | läpimitta on vähintään 31 mutta enintään 99 mm, |
| --- | --- |

—

läpimitta on vähintään 31 mutta enintään 99 mm,

| — | paino on vähintään 0,12 mutta enintään 0,9 kg, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 0,12 mutta enintään 0,9 kg,

| — | kiteiden pituus on enintään 0,2 ja paksuus enintään 0,06 mm, |
| --- | --- |

—

kiteiden pituus on enintään 0,2 ja paksuus enintään 0,06 mm,

| — | kiinteiden hiukkasten läpimitta on enintään 0,06 mm, |
| --- | --- |

—

kiinteiden hiukkasten läpimitta on enintään 0,06 mm,

autojen ilmastointijärjestelmien valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.6821

ex 8436 99 00

10

Osa, jossa on

| — | yksivaiheinen vaihtovirtamoottori, |
| --- | --- |

—

yksivaiheinen vaihtovirtamoottori,

| — | episyklinen pyörästö, |
| --- | --- |

—

episyklinen pyörästö,

| — | leikkuuterä, |
| --- | --- |

—

leikkuuterä,

myös jos siinä on

| — | kondensaattori, |
| --- | --- |

—

kondensaattori,

| — | kierrepultilla varustettu osa, |
| --- | --- |

—

kierrepultilla varustettu osa,

oksasilppurien valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.7380

ex 8481 80 59

30

Kaksisuuntaisen virtauksen säätöventtiili, jossa on kotelo ja

| — | jossa on vähintään 5 mutta enintään 16 ulostuloreikää, joiden läpimitta on vähintään 0,05 mutta enintään 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 5 mutta enintään 16 ulostuloreikää, joiden läpimitta on vähintään 0,05 mutta enintään 0,5 mm,

| — | jonka virtausnopeus on vähintään 330 mutta enintään 5 000 cm3/minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka virtausnopeus on vähintään 330 mutta enintään 5 000 cm3/minuutissa,

| — | jonka käyttöpaine on vähintään 19 mutta enintään 300 MPa |
| --- | --- |

—

jonka käyttöpaine on vähintään 19 mutta enintään 300 MPa

0 %

–

31.12.2022

0.7518

ex 8481 90 00

40

Venttiilin sulkuelin

| — | jolla avataan tai suljetaan polttoaineen virtaus, |
| --- | --- |

—

jolla avataan tai suljetaan polttoaineen virtaus,

| — | jossa on varsi ja lapa, |
| --- | --- |

—

jossa on varsi ja lapa,

| — | jonka lavassa on vähintään 3 mutta enintään 8 reikää, |
| --- | --- |

—

jonka lavassa on vähintään 3 mutta enintään 8 reikää,

| — | joka on valmistettu metallista ja/tai seosmetallista/ -metalleista |
| --- | --- |

—

joka on valmistettu metallista ja/tai seosmetallista/ -metalleista

0 %

–

31.12.2023

0.4997

ex 8483 40 90

80

Voimansiirtokoneiston vaihteisto, jossa on

| — | enintään 3 vaihdetta, |
| --- | --- |

—

enintään 3 vaihdetta,

| — | automaattinen hidastusjärjestelmä, ja |
| --- | --- |

—

automaattinen hidastusjärjestelmä, ja

| — | ajosuunnanvaihtojärjestelmä, |
| --- | --- |

—

ajosuunnanvaihtojärjestelmä,

nimikkeen 8427 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6854

ex 8501 10 10

20

Veden virtauksensäätömekanismilla varustettujen astianpesukoneiden synkronimoottori:

| — | pituus ilman akselia 24 mm (±0,3), |
| --- | --- |

—

pituus ilman akselia 24 mm (±0,3),

| — | läpimitta 49,3 mm (±0,3), |
| --- | --- |

—

läpimitta 49,3 mm (±0,3),

| — | nimellisjännite vähintään 220 mutta enintään 240 V AC, |
| --- | --- |

—

nimellisjännite vähintään 220 mutta enintään 240 V AC,

| — | nimellistaajuus vähintään 50 mutta enintään 60 Hz, |
| --- | --- |

—

nimellistaajuus vähintään 50 mutta enintään 60 Hz,

| — | ottoteho enintään 4 W, |
| --- | --- |

—

ottoteho enintään 4 W,

| — | pyörimisnopeus vähintään 4 mutta enintään 4,8 kierrosta minuutissa |
| --- | --- |

—

pyörimisnopeus vähintään 4 mutta enintään 4,8 kierrosta minuutissa

| — | käyttömomentti vähintään 10 kgf/cm |
| --- | --- |

—

käyttömomentti vähintään 10 kgf/cm

0 %

–

31.12.2022

0.6858

ex 8501 10 99

64

Tasavirtamoottori, jolla säädellään läpän kulmaa kaasun virtauksen säätämiseksi kuristusläppäventtiileissä ja EGR-venttiileissä:

| — | suojausluokka IP69, |
| --- | --- |

—

suojausluokka IP69,

| — | roottorin pyörimisnopeus enintään 6 500 kierrosta minuutissa kuormittamattomana, |
| --- | --- |

—

roottorin pyörimisnopeus enintään 6 500 kierrosta minuutissa kuormittamattomana,

| — | nimellisjännite 12,0 V (±0,1), |
| --- | --- |

—

nimellisjännite 12,0 V (±0,1),

| — | toimintalämpötila-alue vähintään -40 °C:stä enintään +165 °C:een, |
| --- | --- |

—

toimintalämpötila-alue vähintään -40 °C:stä enintään +165 °C:een,

| — | myös jos siinä on hammaspyörä, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on hammaspyörä,

| — | myös jos siinä on sähköpistoliitin, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on sähköpistoliitin,

| — | myös jos siinä on laippa, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on laippa,

| — | läpimitta (ilman laippaa) enintään 40 mm, |
| --- | --- |

—

läpimitta (ilman laippaa) enintään 40 mm,

| — | korkeus yhteensä enintään 90 mm (pohjasta hammaspyörään) |
| --- | --- |

—

korkeus yhteensä enintään 90 mm (pohjasta hammaspyörään)

0 %

–

30.6.2021

0.6880

ex 8501 10 99

65

Turboahtimen sähkötoiminen säädinyksikkö

| — | jossa on tasavirtamoottori, |
| --- | --- |

—

jossa on tasavirtamoottori,

| — | jossa on integroitu vaihdemekanismi. |
| --- | --- |

—

jossa on integroitu vaihdemekanismi.

| — | jonka käyttövoima on vähintään 200 N käyttölämpötilan noustessa alimmillaan 140 °C:seen, |
| --- | --- |

—

jonka käyttövoima on vähintään 200 N käyttölämpötilan noustessa alimmillaan 140 °C:seen,

| — | jonka käyttövoima on vähintään 250 N liikeradan joka vaiheessa, |
| --- | --- |

—

jonka käyttövoima on vähintään 250 N liikeradan joka vaiheessa,

| — | jonka liikerata on vähintään 15 mutta enintään 25 mm, |
| --- | --- |

—

jonka liikerata on vähintään 15 mutta enintään 25 mm,

| — | myös OBD- (On-Board Diagnostics-) -liitännällä varustettu |
| --- | --- |

—

myös OBD- (On-Board Diagnostics-) -liitännällä varustettu

0 %

–

31.12.2025

0.6627

ex 8501 10 99

75

Kestomagnetoitu tasavirtamoottori

| — | jossa on monivaihekäämitys, |
| --- | --- |

—

jossa on monivaihekäämitys,

| — | jonka ulkoläpimitta on vähintään 28, mutta enintään 35 mm, |
| --- | --- |

—

jonka ulkoläpimitta on vähintään 28, mutta enintään 35 mm,

| — | jonka nimellisnopeus on enintään 12 000 kierrosta minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka nimellisnopeus on enintään 12 000 kierrosta minuutissa,

| — | jonka syöttöjännite on vähintään 8 mutta enintään 27 V |
| --- | --- |

—

jonka syöttöjännite on vähintään 8 mutta enintään 27 V

0 %

–

31.12.2025

0.4731

ex 8501 31 00

37

Kestomagnetoitu tasavirtamoottori

| — | jossa on monivaihekäämitys, |
| --- | --- |

—

jossa on monivaihekäämitys,

| — | jonka ulkoläpimitta on vähintään 30 mutta enintään 90 mm, mukaan lukien kiinnityslaippa, |
| --- | --- |

—

jonka ulkoläpimitta on vähintään 30 mutta enintään 90 mm, mukaan lukien kiinnityslaippa,

| — | jonka nimellisnopeus on enintään 15 000 kierrosta minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka nimellisnopeus on enintään 15 000 kierrosta minuutissa,

| — | jonka antoteho on vähintään 45 mutta enintään 400 W ja |
| --- | --- |

—

jonka antoteho on vähintään 45 mutta enintään 400 W ja

| — | jonka syöttöjännite on vähintään 9 mutta enintään 50 V, |
| --- | --- |

—

jonka syöttöjännite on vähintään 9 mutta enintään 50 V,

| — | myös jos siinä on ajolevy, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on ajolevy,

| — | myös jos siinä on kampikammio, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on kampikammio,

| — | myös jos siinä on tuuletin, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on tuuletin,

| — | myös jos siinä on kuoriyksikkö, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on kuoriyksikkö,

| — | myös jos siinä on aurinkopyörä, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on aurinkopyörä,

| — | myös jos siinä on nopeuden ja pyörimissuunnan kooderi, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on nopeuden ja pyörimissuunnan kooderi,

| — | myös jos siinä on resolveri- tai Hall-tyyppinen nopeus- tai pyörimissuunta-anturi, |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on resolveri- tai Hall-tyyppinen nopeus- tai pyörimissuunta-anturi,

| — | myös jos siinä on kiinnityslaippa |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on kiinnityslaippa

0 %

–

31.12.2024

0.5577

ex 8501 31 00

50

Harjattomat tasavirtamoottorit

| — | joiden ulkoläpimitta on vähintään 80 mutta enintään 200 mm, |
| --- | --- |

—

joiden ulkoläpimitta on vähintään 80 mutta enintään 200 mm,

| — | joiden syöttöjännite on vähintään 9 mutta enintään 16 V, |
| --- | --- |

—

joiden syöttöjännite on vähintään 9 mutta enintään 16 V,

| — | joiden antoteho 20 °C:n lämpötilassa on vähintään 300 mutta enintään 750 W, |
| --- | --- |

—

joiden antoteho 20 °C:n lämpötilassa on vähintään 300 mutta enintään 750 W,

| — | joiden nimellismomentti 20 °C:n lämpötilassa on vähintään 2,00 mutta enintään 7,00 Nm, |
| --- | --- |

—

joiden nimellismomentti 20 °C:n lämpötilassa on vähintään 2,00 mutta enintään 7,00 Nm,

| — | joiden nimellisnopeus 20 °C:n lämpötilassa on vähintään 600 mutta enintään 3 100 kierrosta minuutissa, |
| --- | --- |

—

joiden nimellisnopeus 20 °C:n lämpötilassa on vähintään 600 mutta enintään 3 100 kierrosta minuutissa,

| — | myös jos niissä on hihnapyörä, |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on hihnapyörä,

| — | myös, jos niissä on elektroninen ohjaustehostimen anturi/ohjain |
| --- | --- |

—

myös, jos niissä on elektroninen ohjaustehostimen anturi/ohjain

0 %

–

31.12.2022

0.6809

ex 8501 31 00

ex 8501 32 00

53

45

Asennusvalmis autojen kestomagnetoitu harjaton tasavirtamoottori,

| — | jonka määritetty nopeus on enintään 4 100 kierrosta minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka määritetty nopeus on enintään 4 100 kierrosta minuutissa,

| — | jonka vähimmäisteho on 400 W mutta enintään 1,3 kW (kun jännite on 12 V), |
| --- | --- |

—

jonka vähimmäisteho on 400 W mutta enintään 1,3 kW (kun jännite on 12 V),

| — | jonka laipan läpimitta on vähintään 85 mutta enintään 200 mm, |
| --- | --- |

—

jonka laipan läpimitta on vähintään 85 mutta enintään 200 mm,

| — | jonka pituus on enintään 335 mm mitattuna akselin alusta sen uloimpaan päähän, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on enintään 335 mm mitattuna akselin alusta sen uloimpaan päähän,

| — | jonka kotelon pituus on enintään 265 mm mitattuna laipasta sen uloimpaan päähän, |
| --- | --- |

—

jonka kotelon pituus on enintään 265 mm mitattuna laipasta sen uloimpaan päähän,

0 %

–

31.12.2025

| — | jossa on alumiinista ruiskuvalettu tai teräslevystä valmistettu enintään kaksiosainen kotelo (sähkökomponentteja sekä vähintään kahdella ja enintään 11 porausreiällä varustetun laipan sisältävä ensisijainen kotelo), myös, jos siinä on tiivistemassaa (ura, jossa on O-rengas ja rasvaa), |
| --- | --- |

—

jossa on alumiinista ruiskuvalettu tai teräslevystä valmistettu enintään kaksiosainen kotelo (sähkökomponentteja sekä vähintään kahdella ja enintään 11 porausreiällä varustetun laipan sisältävä ensisijainen kotelo), myös, jos siinä on tiivistemassaa (ura, jossa on O-rengas ja rasvaa),

| — | jossa on staattori, jossa on yhdenmukainen T-hammasrakenne ja yksöiskierukoita 9/6- tai 12/8-topologialla, ja |
| --- | --- |

—

jossa on staattori, jossa on yhdenmukainen T-hammasrakenne ja yksöiskierukoita 9/6- tai 12/8-topologialla, ja

| — | jossa on pintamagneetteja, |
| --- | --- |

—

jossa on pintamagneetteja,

| — | myös jos siinä on elektroninen ohjaustehostimen ohjain |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on elektroninen ohjaustehostimen ohjain

0.6161

ex 8503 00 99

55

Harjattoman moottorin staattori, jonka

| — | sisäläpimitta on 206,6 mm (±0,5), |
| --- | --- |

—

sisäläpimitta on 206,6 mm (±0,5),

| — | ulkoläpimitta on 265,0 mm (±0,2), ja |
| --- | --- |

—

ulkoläpimitta on 265,0 mm (±0,2), ja

| — | leveys on vähintään 37,2 mutta enintään 47,8 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 37,2 mutta enintään 47,8 mm,

ja jollaista käytetään suoravetorummulla varustettujen pesukoneiden, kuivaavien pesukoneiden tai kuivausrumpujen valmistuksessa

0 %

p/st

31.12.2025

0.7764

ex 8504 31 80

55

Sähkömuuntaja

| — | jonka kapasiteetti on vähintään 0,22 mutta enintään 0,24 kVA, |
| --- | --- |

—

jonka kapasiteetti on vähintään 0,22 mutta enintään 0,24 kVA,

| — | jonka alin käyttölämpötila on +10 °C ja korkein käyttölämpötila +125 °C, |
| --- | --- |

—

jonka alin käyttölämpötila on +10 °C ja korkein käyttölämpötila +125 °C,

| — | jossa on neljä tai viisi induktiivisesti kytkettyä kuparilankakäämiä, |
| --- | --- |

—

jossa on neljä tai viisi induktiivisesti kytkettyä kuparilankakäämiä,

| — | jossa on 11 tai 12 kytkentänapaa pohjassa ja |
| --- | --- |

—

jossa on 11 tai 12 kytkentänapaa pohjassa ja

| — | jonka mitat ovat enintään 32 mm × 37,8 mm × 25,8 mm |
| --- | --- |

—

jonka mitat ovat enintään 32 mm × 37,8 mm × 25,8 mm

0 %

–

31.12.2024

0.7788

ex 8505 11 00

68

Neodyymista, raudasta ja boorista tai samariumin ja koboltin seoksesta valmistetut laatat, myös, jos ne on peitetty sinkillä, jotka magnetoinnin jälkeen on tarkoitettu käytettäviksi kestomagneetteina ja joiden

| — | pituus on vähintään 13,8 mutta enintään 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 13,8 mutta enintään 45,2 mm,

| — | leveys on vähintään 7,8 mutta enintään 25,2 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 7,8 mutta enintään 25,2 mm,

| — | korkeus on vähintään 1,3 mutta enintään 4,7 mm |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 1,3 mutta enintään 4,7 mm

0 %

–

31.12.2024

0.6857

ex 8505 11 00

ex 8505 19 90

73

35

Ferriitistä, koboltista tai samariumista tai muusta harvinaisesta maametallista taikka niiden seoksesta valmistetut lattatangon, kaaritangon tai neljännesholkin muotoiset tavarat, myös, jos ne on päällystetty polymeereilla, jotka magnetoinnin jälkeen on tarkoitettu käytettäviksi kestomagneetteina ja joiden

| — | pituus on vähintään 5 mutta enintään 60 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 5 mutta enintään 60 mm,

| — | leveys on vähintään 5 mutta enintään 40 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 5 mutta enintään 40 mm,

| — | paksuus on vähintään 3 mutta enintään 15 mm |
| --- | --- |

—

paksuus on vähintään 3 mutta enintään 15 mm

0 %

p/st

31.12.2022

0.7641

ex 8507 60 00

13

Prismaattiset litiumioniakut, joiden

| — | leveys on 173,0 mm (±0,3 mm), |
| --- | --- |

—

leveys on 173,0 mm (±0,3 mm),

| — | paksuus on 45,0 mm (±0,3 mm), |
| --- | --- |

—

paksuus on 45,0 mm (±0,3 mm),

| — | korkeus on 125,0 mm (±0,3 mm), |
| --- | --- |

—

korkeus on 125,0 mm (±0,3 mm),

| — | nimellisjännite on 3,67 V (±0,01 V), ja |
| --- | --- |

—

nimellisjännite on 3,67 V (±0,01 V), ja

| — | nimelliskapasiteetti on 94 Ah ja/tai 120 Ah, |
| --- | --- |

—

nimelliskapasiteetti on 94 Ah ja/tai 120 Ah,

jotka on tarkoitettu ajoneuvojen ladattavien akkujen valmistukseen (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6685

ex 8507 60 00

15

Sylinterin muotoiset litiumioniakut tai -moduulit, joiden

| — | nimelliskapasiteetti on vähintään 8,8 mutta enintään 18 Ah, |
| --- | --- |

—

nimelliskapasiteetti on vähintään 8,8 mutta enintään 18 Ah,

| — | nimellisjännite on vähintään 36 mutta enintään 48 V, |
| --- | --- |

—

nimellisjännite on vähintään 36 mutta enintään 48 V,

| — | teho on vähintään 300, mutta enintään 648 Wh, |
| --- | --- |

—

teho on vähintään 300, mutta enintään 648 Wh,

sähköpolkupyörien valmistukseen tarkoitetut (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6625

ex 8507 60 00

17

Litiumionikäynnistysakut, joissa on neljä ladattavaa litiumioniakkuparia ja joiden

| — | nimellisjännite on 12 V, |
| --- | --- |

—

nimellisjännite on 12 V,

| — | pituus on vähintään 350 mutta enintään 355 m, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 350 mutta enintään 355 m,

| — | leveys on vähintään 170 mutta enintään 180 mm |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 170 mutta enintään 180 mm

| — | korkeus on vähintään 180 mutta enintään 195 mm |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 180 mutta enintään 195 mm

| — | paino on vähintään 10 mutta enintään 15 kg, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 10 mutta enintään 15 kg,

| — | nimellisvaraus on vähintään 60 mutta enintään 80 Ah |
| --- | --- |

—

nimellisvaraus on vähintään 60 mutta enintään 80 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.7663

ex 8507 60 00

18

Litiumionipolymeeriakku, jossa on akunhallintajärjestelmä ja CAN-väyläliitäntä ja

| — | jonka pituus on enintään 1 600 mm, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on enintään 1 600 mm,

| — | jonka leveys on enintään 448 mm, |
| --- | --- |

—

jonka leveys on enintään 448 mm,

| — | jonka korkeus on enintään 395 mm, |
| --- | --- |

—

jonka korkeus on enintään 395 mm,

| — | jonka nimellisjännite on vähintään 280 mutta enintään 400 V, |
| --- | --- |

—

jonka nimellisjännite on vähintään 280 mutta enintään 400 V,

| — | jonka nimelliskapasiteetti on vähintään 9,7 mutta enintään 10,35 Ah, |
| --- | --- |

—

jonka nimelliskapasiteetti on vähintään 9,7 mutta enintään 10,35 Ah,

| — | jonka latausjännite on vähintään 110 mutta enintään 230 V, ja |
| --- | --- |

—

jonka latausjännite on vähintään 110 mutta enintään 230 V, ja

| — | jossa on kuusi vähintään 90-kennoista mutta enintään 96-kennoista moduulia teräskotelossa, |
| --- | --- |

—

jossa on kuusi vähintään 90-kennoista mutta enintään 96-kennoista moduulia teräskotelossa,

sellaisten nimikkeen 8703 ajoneuvojen valmistukseen tarkoitettu, jotka voidaan ladata ulkoisesta sähkövirtalähteestä (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.7717

ex 8507 60 00

22

Pidikkeillä varustetussa metallikotelossa oleva integroitu akkujärjestelmä, jossa on

| — | litiumioniakku, jonka jännite on 48 V (±5 V) ja kapasiteetti 0,44 kWh (±0,05 kWh), |
| --- | --- |

—

litiumioniakku, jonka jännite on 48 V (±5 V) ja kapasiteetti 0,44 kWh (±0,05 kWh),

| — | akunhallintajärjestelmä, |
| --- | --- |

—

akunhallintajärjestelmä,

| — | rele, |
| --- | --- |

—

rele,

| — | matalajännitemuuttaja (DC/DC), |
| --- | --- |

—

matalajännitemuuttaja (DC/DC),

| — | vähintään yksi liitin, |
| --- | --- |

—

vähintään yksi liitin,

hybridimoottoriajoneuvojen valmistukseen tarkoitettu (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.2907

ex 8507 60 00

30

Sylinterin muotoinen litiumioniakku tai -moduuli, jonka pituus on vähintään 63 mm, läpimitta vähintään 17,2 mm ja nimelliskapasiteetti vähintään 1 200 mAh, ladattavien akkujen valmistukseen tarkoitettu (2)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6703

ex 8507 60 00

33

Litiumioniakku, jonka

| — | pituus on vähintään 150 mutta enintään 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 150 mutta enintään 1 000 mm,

| — | leveys on vähintään 100 mutta enintään 1 000 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 100 mutta enintään 1 000 mm,

| — | korkeus on vähintään 200 mutta enintään 1 500 mm, |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 200 mutta enintään 1 500 mm,

| — | paino on vähintään 75 mutta enintään 200 kg, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 75 mutta enintään 200 kg,

| — | nimelliskapasiteetti on vähintään 150 mutta enintään 500 Ah, |
| --- | --- |

—

nimelliskapasiteetti on vähintään 150 mutta enintään 500 Ah,

| — | nimellisantojännite on 230 V AC (vaihejännite) tai nimellisjännite on 64 V (±10 %) |
| --- | --- |

—

nimellisantojännite on 230 V AC (vaihejännite) tai nimellisjännite on 64 V (±10 %)

1,3 %

–

31.12.2021

0.6702

ex 8507 60 00

37

Litiumioniakku, jonka

| — | pituus on vähintään 1 200 mutta enintään 2 000 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 1 200 mutta enintään 2 000 mm,

| — | leveys on vähintään 800 mutta enintään 1 300 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 800 mutta enintään 1 300 mm,

| — | korkeus on vähintään 2 000 mutta enintään 2 800 mm, |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 2 000 mutta enintään 2 800 mm,

| — | paino on vähintään 1 800 mutta enintään 3 000 kg, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 1 800 mutta enintään 3 000 kg,

| — | nimelliskapasiteetti on vähintään 2 800 mutta enintään 7 200 Ah |
| --- | --- |

—

nimelliskapasiteetti on vähintään 2 800 mutta enintään 7 200 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.5548

ex 8507 60 00

50

Sähköisten litiumioniakkujen asentamiseen tarkoitetut moduulit, joiden

| — | pituus on vähintään 298 mutta enintään 500 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 298 mutta enintään 500 mm,

| — | leveys on vähintään 33,5 mutta enintään 209 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 33,5 mutta enintään 209 mm,

| — | korkeus on vähintään 75 mutta enintään 228 mm, |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 75 mutta enintään 228 mm,

| — | paino on vähintään 3,6 mutta enintään 17 kg, ja |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 3,6 mutta enintään 17 kg, ja

| — | nimellisteho on vähintään 458 mutta enintään 2 158 Wh |
| --- | --- |

—

nimellisteho on vähintään 458 mutta enintään 2 158 Wh

1,3 %

–

31.12.2021

0.5342

ex 8507 60 00

65

Litiumioni-lieriöpari, jonka

| — | antojännite on 3,5–3,8 VDC, |
| --- | --- |

—

antojännite on 3,5–3,8 VDC,

| — | kapasiteetti on 300–900 mAh, ja |
| --- | --- |

—

kapasiteetti on 300–900 mAh, ja

| — | läpimitta on 10,0–14,5 mm |
| --- | --- |

—

läpimitta on 10,0–14,5 mm

1,3 %

–

31.12.2021

0.7888

ex 8507 60 00

68

Metallikotelossa oleva litiumioniakku, jonka

| — | pituus on vähintään 65 mutta enintään 225 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 65 mutta enintään 225 mm,

| — | leveys on vähintään 10 mutta enintään 75 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 10 mutta enintään 75 mm,

| — | korkeus on vähintään 60 mutta enintään 285 mm, |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 60 mutta enintään 285 mm,

| — | nimellisjännite on vähintään 2,1 mutta enintään 3,8 V, ja |
| --- | --- |

—

nimellisjännite on vähintään 2,1 mutta enintään 3,8 V, ja

| — | nimelliskapasiteetti on vähintään 2,5 mutta enintään 325 Ah |
| --- | --- |

—

nimelliskapasiteetti on vähintään 2,5 mutta enintään 325 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.5356

ex 8507 60 00

75

Suorakaiteen muotoinen litiumioniakku,

| — | jossa on metallikuori, |
| --- | --- |

—

jossa on metallikuori,

| — | jonka pituus on 173 mm (±0,15 mm), |
| --- | --- |

—

jonka pituus on 173 mm (±0,15 mm),

| — | jonka leveys on 21 mm (±0,1 mm), |
| --- | --- |

—

jonka leveys on 21 mm (±0,1 mm),

| — | jonka korkeus on 91 mm (±0,15 mm), |
| --- | --- |

—

jonka korkeus on 91 mm (±0,15 mm),

| — | jonka nimellisjännite on 3,3 V ja |
| --- | --- |

—

jonka nimellisjännite on 3,3 V ja

| — | jonka nimelliskapasiteetti on vähintään 21 Ah |
| --- | --- |

—

jonka nimelliskapasiteetti on vähintään 21 Ah

1,3 %

–

31.12.2021

0.6753

ex 8507 60 00

77

Ladattavat litiumioniakut, joiden

| — | pituus on vähintään 700 mutta enintään 2 820 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 700 mutta enintään 2 820 mm,

| — | leveys on vähintään 935 mutta enintään 1 660 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 935 mutta enintään 1 660 mm,

| — | korkeus on vähintään 85 mutta enintään 700 mm, |
| --- | --- |

—

korkeus on vähintään 85 mutta enintään 700 mm,

| — | paino on vähintään 250 mutta enintään 700 kg, |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 250 mutta enintään 700 kg,

| — | teho on enintään 175 kWh, ja |
| --- | --- |

—

teho on enintään 175 kWh, ja

| — | nimellisjännite on 400 V |
| --- | --- |

—

nimellisjännite on 400 V

1,3 %

–

31.12.2021

0.5014

ex 8508 70 00

ex 8537 10 98

20

98

Elektroniset piirikortit, jotka

| — | on yhdistetty johtimella tai radiotaajuudella keskenään ja moottorinohjainkorttiin, |
| --- | --- |

—

on yhdistetty johtimella tai radiotaajuudella keskenään ja moottorinohjainkorttiin,

| — | ohjaavat tallennetun ohjelman mukaisesti pölynimureiden toimintaa (päälle- tai poiskytkemistä ja imutehoa), |
| --- | --- |

—

ohjaavat tallennetun ohjelman mukaisesti pölynimureiden toimintaa (päälle- tai poiskytkemistä ja imutehoa),

| — | myös jos niissä on ilmaisimet, jotka ilmoittavat pölyimurin toiminnasta (imutehosta ja/tai pölypussin ja/tai suodattimen vaihtotarpeesta) |
| --- | --- |

—

myös jos niissä on ilmaisimet, jotka ilmoittavat pölyimurin toiminnasta (imutehosta ja/tai pölypussin ja/tai suodattimen vaihtotarpeesta)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6856

ex 8512 20 00

30

Valomoduuli, jossa on ainakin

| — | kaksi valodiodia, |
| --- | --- |

—

kaksi valodiodia,

| — | lasi- tai muovilinssejä, jotka kohdentavat/hajauttavat valodiodien säteilemää valoa, |
| --- | --- |

—

lasi- tai muovilinssejä, jotka kohdentavat/hajauttavat valodiodien säteilemää valoa,

| — | heijastimia, jotka suuntaavat valodiodien säteilemän valon uudelleen, |
| --- | --- |

—

heijastimia, jotka suuntaavat valodiodien säteilemän valon uudelleen,

jäähdyttimen sisältävässä alumiinikotelossa, joka on asennettu ohjaimen sisältävään kiinnitystelineeseen

0 %

p/st

31.12.2025

0.6863

ex 8512 30 90

20

Muovikotelossa oleva pietsosähköisellä periaatteella toimiva pysäköintianturijärjestelmän varoitussummeri,

| — | jossa on painettu piirilevy, |
| --- | --- |

—

jossa on painettu piirilevy,

| — | jossa on liitin, |
| --- | --- |

—

jossa on liitin,

| — | myös metallipidikkeessä oleva, |
| --- | --- |

—

myös metallipidikkeessä oleva,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.6689

ex 8529 90 65

28

Elektroninen rakenneyhdistelmä, jossa on ainakin

| — | sellainen painettu piirilevy, joka on varustettu |
| --- | --- |

—

sellainen painettu piirilevy, joka on varustettu

| — | FPGA:lla (ohjelmoitava porttimatriisi) ja/tai multimediasovelluksia ja videosignaalien käsittelyä varten tarkoitetuilla prosessoreilla, |
| --- | --- |

—

FPGA:lla (ohjelmoitava porttimatriisi) ja/tai multimediasovelluksia ja videosignaalien käsittelyä varten tarkoitetuilla prosessoreilla,

| — | Flash-muistilla, |
| --- | --- |

—

Flash-muistilla,

| — | työmuistilla, |
| --- | --- |

—

työmuistilla,

| — | myös, jos siinä on yksi tai useampi USB-, HDMI-, VGA- tai RJ-45-liitäntä ja/tai muu multimedialiitäntä, |
| --- | --- |

—

myös, jos siinä on yksi tai useampi USB-, HDMI-, VGA- tai RJ-45-liitäntä ja/tai muu multimedialiitäntä,

| — | sekä liittimillä ja pistokeliittimillä LCD-näytön, LED-valaistuksen ja ohjauspaneelin kytkemiseksi |
| --- | --- |

—

sekä liittimillä ja pistokeliittimillä LCD-näytön, LED-valaistuksen ja ohjauspaneelin kytkemiseksi

0 %

p/st

31.12.2025

0.4893

ex 8529 90 65

ex 8529 90 92

65

53

Painettu piirilevy syöttöjännitteen ja ohjaussignaalien syöttämiseksi suoraan nestekidelaite- (LCD-)moduulin TFT-lasipaneelilla sijaitsevalle ohjauspiirille

0 %

p/st

31.12.2025

0.4890

ex 8529 90 92

25

Nestekidelaite- (LCD-)moduulit, joihin ei ole yhdistetty kosketusnäyttötoimintoja ja jotka koostuvat ainoastaan

| — | yhdestä tai useammasta lasisesta tai muovisesta TFT-kennosta, |
| --- | --- |

—

yhdestä tai useammasta lasisesta tai muovisesta TFT-kennosta,

| — | muottivaletusta jäähdytyslevystä, |
| --- | --- |

—

muottivaletusta jäähdytyslevystä,

| — | taustavaloyksiköstä, |
| --- | --- |

—

taustavaloyksiköstä,

| — | yhdestä mikro-ohjaimella varustetusta painetusta piirilevystä ja |
| --- | --- |

—

yhdestä mikro-ohjaimella varustetusta painetusta piirilevystä ja

| — | LVDS-liitännästä (Low Voltage Differential Signaling), |
| --- | --- |

—

LVDS-liitännästä (Low Voltage Differential Signaling),

moottoriajoneuvojen radioiden valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6654

ex 8529 90 92

37

Alumiiniseoksesta valmistetut kiinnitys- ja peitelistat

| — | jotka sisältävät piitä ja magnesiumia, |
| --- | --- |

—

jotka sisältävät piitä ja magnesiumia,

| — | joiden pituus on vähintään 300 mutta enintään 2 200 mm, |
| --- | --- |

—

joiden pituus on vähintään 300 mutta enintään 2 200 mm,

ja jotka on erityisesti muotoiltu TV-vastaanottimien valmistusta varten (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6629

ex 8529 90 92

63

LCD-moduuli

| — | jonka kuvaruudun läpimitta on vähintään 14,5 mutta enintään 38,5 cm, |
| --- | --- |

—

jonka kuvaruudun läpimitta on vähintään 14,5 mutta enintään 38,5 cm,

| — | myös kosketusnäytöllä varustettu, |
| --- | --- |

—

myös kosketusnäytöllä varustettu,

| — | jossa on LED-taustavalo, |
| --- | --- |

—

jossa on LED-taustavalo,

| — | jossa on EEPROM-sirulla, mikro-ohjaimella, LVDS-vastaanottimella ja muilla aktiivisilla ja passiivisilla komponenteilla varustettu painettu piirilevy, |
| --- | --- |

—

jossa on EEPROM-sirulla, mikro-ohjaimella, LVDS-vastaanottimella ja muilla aktiivisilla ja passiivisilla komponenteilla varustettu painettu piirilevy,

| — | jossa on liitin virransyöttöä varten sekä CAN- ja LVDS-liitännät, |
| --- | --- |

—

jossa on liitin virransyöttöä varten sekä CAN- ja LVDS-liitännät,

| — | myös elektronisilla komponenteilla varustettu värin dynaamista säätöä varten, |
| --- | --- |

—

myös elektronisilla komponenteilla varustettu värin dynaamista säätöä varten,

| — | joka on kotelossa, myös mekaanisten, kosketusherkkien tai kontaktittomien hallintalaitteiden kanssa ja myös aktiivisen jäähdytysjärjestelmän kanssa, |
| --- | --- |

—

joka on kotelossa, myös mekaanisten, kosketusherkkien tai kontaktittomien hallintalaitteiden kanssa ja myös aktiivisen jäähdytysjärjestelmän kanssa,

87 ryhmän moottoriajoneuvoihin asennettavaksi tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.5018

ex 8529 90 92

67

Nimikkeen 8528 LCD-monitoreihin tarkoitettu LCD-värinäyttöpaneeli

| — | jonka kuvaruudun läpimitta on vähintään 14,48 mutta enintään 31,24 cm, |
| --- | --- |

—

jonka kuvaruudun läpimitta on vähintään 14,48 mutta enintään 31,24 cm,

| — | myös kosketusnäytöllä varustettu, |
| --- | --- |

—

myös kosketusnäytöllä varustettu,

| — | jossa on taustavalo ja mikro-ohjain, |
| --- | --- |

—

jossa on taustavalo ja mikro-ohjain,

| — | jossa on yhdellä tai useammalla LVDS-liitännällä varustettu CAN-ohjain ja yksi tai useampi CAN-/virtaliitin tai APIX-liitännällä varustettu APIX-ohjain, |
| --- | --- |

—

jossa on yhdellä tai useammalla LVDS-liitännällä varustettu CAN-ohjain ja yksi tai useampi CAN-/virtaliitin tai APIX-liitännällä varustettu APIX-ohjain,

| — | joka on kotelossa, jonka takaseinämässä voi olla jäähdytyslevy, |
| --- | --- |

—

joka on kotelossa, jonka takaseinämässä voi olla jäähdytyslevy,

| — | jossa ei ole signaalinkäsittelymoduulia, |
| --- | --- |

—

jossa ei ole signaalinkäsittelymoduulia,

| — | myös haptisella ja äänipalautteella varustettu, |
| --- | --- |

—

myös haptisella ja äänipalautteella varustettu,

87 ryhmän ajoneuvojen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6781

ex 8529 90 92

85

Kotelossa oleva LCD-värimoduuli

| — | jonka näyttöruudun läpimitta on vähintään 14,48 mutta enintään 26 cm, |
| --- | --- |

—

jonka näyttöruudun läpimitta on vähintään 14,48 mutta enintään 26 cm,

| — | jossa ei ole kosketusnäyttöä, |
| --- | --- |

—

jossa ei ole kosketusnäyttöä,

| — | jossa on taustavalo ja mikro-ohjain, |
| --- | --- |

—

jossa on taustavalo ja mikro-ohjain,

| — | jossa on CAN-ohjain (Controller Area Network) ja LVDS-rajapinta (Low-Voltage Differential Signalling) sekä CAN/virtaliitäntä, |
| --- | --- |

—

jossa on CAN-ohjain (Controller Area Network) ja LVDS-rajapinta (Low-Voltage Differential Signalling) sekä CAN/virtaliitäntä,

| — | jossa ei ole signaalinkäsittelymoduulia, |
| --- | --- |

—

jossa ei ole signaalinkäsittelymoduulia,

| — | jossa on ohjauselektroniikkaa vain kuvapisteohjausta varten, |
| --- | --- |

—

jossa on ohjauselektroniikkaa vain kuvapisteohjausta varten,

| — | jossa on moottoroitu mekanismi näyttöruudun siirtämiseksi, |
| --- | --- |

—

jossa on moottoroitu mekanismi näyttöruudun siirtämiseksi,

kiinteästi 87 ryhmän ajoneuvoihin asennettavaksi tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6849

ex 8536 69 90

60

Sähköliittimet ja -pistokeliittimet, joiden pituus on enintään 12,7 mm tai joiden läpimitta on enintään 10,8 mm, kuulolaitteiden ja puheprosessorien tuotantoon tarkoitetut (2)

0 %

p/st

31.12.2022

0.5028

ex 8536 69 90

84

Yksi- tai monityyppinen USB-pistoke tai -pistokytkin muiden USB-laitteiden liittämistä varten, nimikkeen 8521 tai 8528 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6864

ex 8537 10 91

50

Asennuskiinnikkeillä varustetussa muovikotelossa oleva sulakkeen valvontamoduuli, jossa on

| — | liittimiä, myös sulakkeita, |
| --- | --- |

—

liittimiä, myös sulakkeita,

| — | porttikytkentöjä, |
| --- | --- |

—

porttikytkentöjä,

| — | painettu piirilevy, johon on asennettu mikroprosessori, mikrokytkin ja rele, |
| --- | --- |

—

painettu piirilevy, johon on asennettu mikroprosessori, mikrokytkin ja rele,

jollaista käytetään 87 ryhmän tavaroiden valmistukseen

0 %

p/st

31.12.2025

0.6889

ex 8537 10 98

35

Elektroninen ohjausyksikkö ilman muistia, jännite 12 V, ajoneuvojen tietojenvaihtojärjestelmiin tarkoitettu (audio-, puhelin-, navigointi- ja kamerajärjestelmiin sekä langattomiin huoltopalveluihin liitettäväksi tarkoitettu), jossa on

| — | 2 kiertonappia, |
| --- | --- |

—

2 kiertonappia,

| — | vähintään 27 painiketta, |
| --- | --- |

—

vähintään 27 painiketta,

| — | LED-valoja, |
| --- | --- |

—

LED-valoja,

| — | 2 integroitua piiriä ohjaussignaalien vastaanottamiseksi ja lähettämiseksi LIN-väyläohjaimen kautta |
| --- | --- |

—

2 integroitua piiriä ohjaussignaalien vastaanottamiseksi ja lähettämiseksi LIN-väyläohjaimen kautta

0 %

p/st

31.12.2025

0.6866

ex 8538 90 91

ex 8538 90 99

20

50

Autonovien lukitusjärjestelmän sisäantenni,

| — | jossa on antennimoduuli muovikotelossa, |
| --- | --- |

—

jossa on antennimoduuli muovikotelossa,

| — | jossa on pistokeliittimellä varustettu liitäntäkaapeli, |
| --- | --- |

—

jossa on pistokeliittimellä varustettu liitäntäkaapeli,

| — | jossa on vähintään kaksi asennuskiinnikettä, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään kaksi asennuskiinnikettä,

myös jos siinä on painettu piirilevy (PCB) sekä integroituja piirejä, diodeja ja transistoreita,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6710

ex 8544 30 00

ex 8544 42 90

60

50

Nelijohdinyhdyskaapeli, jossa on kaksi naarasliitintä digitaalisten signaalien lähettämiseksi navigointi- ja audiojärjestelmistä USB-liittimeen, 87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6867

ex 8544 30 00

85

Kaksijohdinjatkojohto, jossa on kaksi liitintä ja ainakin

| — | läpivientikumi, |
| --- | --- |

—

läpivientikumi,

| — | metallinen asennuskiinnike, |
| --- | --- |

—

metallinen asennuskiinnike,

jollaista käytetään ajoneuvojen nopeusanturien yhdistämiseksi 87 ryhmän ajoneuvojen valmistuksessa

0 %

p/st

31.12.2025

0.6853

ex 8544 42 90

70

Sähköjohtimet

| — | joiden jännite on enintään 80 V, |
| --- | --- |

—

joiden jännite on enintään 80 V,

| — | joiden pituus on enintään 120 cm, |
| --- | --- |

—

joiden pituus on enintään 120 cm,

| — | jotka on varustettu liittimillä, |
| --- | --- |

—

jotka on varustettu liittimillä,

kuulolaitteiden, lisälaitesarjojen ja puheprosessorien valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6861

ex 8544 49 93

30

Sähköjohtimet

| — | joiden jännite on enintään 80 V, |
| --- | --- |

—

joiden jännite on enintään 80 V,

| — | jotka ovat platinan ja iridiumin seosta, |
| --- | --- |

—

jotka ovat platinan ja iridiumin seosta,

| — | jotka on päällystetty poly(tetrafluorieteenillä), |
| --- | --- |

—

jotka on päällystetty poly(tetrafluorieteenillä),

| — | joissa ei ole liittimiä, |
| --- | --- |

—

joissa ei ole liittimiä,

kuulolaitteiden, implanttien ja puheprosessorien valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

m

31.12.2025

0.5002

ex 8545 90 90

40

Kaasudiffuusiokerroksen korroosionkestävä kerroksittainen tekninen kuitualusta,

| — | jossa on hallittu kuitupituus, taivutuslujuus, huokoisuus, lämmönjohtavuus, sähkövastus, |
| --- | --- |

—

jossa on hallittu kuitupituus, taivutuslujuus, huokoisuus, lämmönjohtavuus, sähkövastus,

| — | jonka paksuus on alle 600 μm, |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on alle 600 μm,

| — | jonka paino on alle 500 g/m2 |
| --- | --- |

—

jonka paino on alle 500 g/m2

0 %

m2

31.12.2021

0.6707

ex 8708 30 10

ex 8708 30 91

70

40

Pallografiittivaluraudasta valmistettu jarrusatulan leuka, jollaista käytetään 87 ryhmän tavaroiden valmistukseen

0 %

p/st

31.12.2025

0.6869

ex 8708 40 20

ex 8708 40 50

20

10

Automaattinen hydrodynaaminen vaihdelaatikko,

| — | jossa on hydraulinen momentinmuunnin, |
| --- | --- |

—

jossa on hydraulinen momentinmuunnin,

| — | jossa ei ole jakovaihteistoa eikä kardaaniakselia, |
| --- | --- |

—

jossa ei ole jakovaihteistoa eikä kardaaniakselia,

| — | myös etutasauspyörästöllä varustettu, |
| --- | --- |

—

myös etutasauspyörästöllä varustettu,

87 ryhmän moottoriajoneuvojen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6648

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

20

10

Yhdestä kappaleesta koostuva hiilikuidulla vahvistetusta muovista valmistettu voimansiirtoakseli, jossa ei ole niveltä keskellä, ja jonka

| — | pituus on vähintään 1 mutta enintään 2 m, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 1 mutta enintään 2 m,

| — | paino on vähintään 6 mutta enintään 9 kg |
| --- | --- |

—

paino on vähintään 6 mutta enintään 9 kg

0 %

p/st

31.12.2025

0.6711

ex 8708 80 20

ex 8708 80 35

10

10

Joustintuen yläeriste, jossa on

| — | kolmella asennusruuvilla varustettu metallipidin, ja |
| --- | --- |

—

kolmella asennusruuvilla varustettu metallipidin, ja

| — | kumipuskuri, |
| --- | --- |

—

kumipuskuri,

87 ryhmän tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6859

ex 8708 91 20

ex 8708 91 99

30

30

Standardin EN AC 42100 mukaisesti alumiiniseoksesta valmistettu imu- tai poistoilmasäiliö

| — | jonka eristysalan litteys on enintään 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

jonka eristysalan litteys on enintään 0,1 mm,

| — | jonka sallittu hiukkasten määrä on 0,3 mg säiliötä kohden, |
| --- | --- |

—

jonka sallittu hiukkasten määrä on 0,3 mg säiliötä kohden,

| — | jossa huokosten etäisyys on vähintään 2 mm, |
| --- | --- |

—

jossa huokosten etäisyys on vähintään 2 mm,

| — | jossa huokosten koko on enintään 0,4 mm, ja |
| --- | --- |

—

jossa huokosten koko on enintään 0,4 mm, ja

| — | jossa enintään 3 huokosta on suurempia kuin 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

jossa enintään 3 huokosta on suurempia kuin 0,2 mm,

jollaista käytetään autojen jäähdytysjärjestelmien lämmönvaihtimissa

0 %

p/st

31.12.2025

0.7716

ex 8708 91 35

20

Turboahtimen jäähdytyskanava, jossa on

| — | alumiiniseosta oleva kanava, jossa on vähintään yksi metallipidike ja vähintään kaksi asennusreikää, |
| --- | --- |

—

alumiiniseosta oleva kanava, jossa on vähintään yksi metallipidike ja vähintään kaksi asennusreikää,

| — | kiinnikkeillä varustettu kumiletku, |
| --- | --- |

—

kiinnikkeillä varustettu kumiletku,

| — | ruostumatonta terästä oleva liitoskappale, jolla on korkea korroosionkestävyys [SUS430JIL], |
| --- | --- |

—

ruostumatonta terästä oleva liitoskappale, jolla on korkea korroosionkestävyys [SUS430JIL],

moottoriajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2024

0.6687

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

10

20

Lujasta polyamidikuidusta valmistettu ilmalla täytettävä turvatyyny,

| — | joka on ommeltu, |
| --- | --- |

—

joka on ommeltu,

| — | joka on taitettu kolmiulotteiseen pakkausmuotoon, lämpömuovauksella kiinnitetty, tai joka on kokoon taittamaton, myös lämpömuovauksella |
| --- | --- |

—

joka on taitettu kolmiulotteiseen pakkausmuotoon, lämpömuovauksella kiinnitetty, tai joka on kokoon taittamaton, myös lämpömuovauksella

0 %

p/st

31.12.2025

0.6688

ex 8708 95 10

ex 8708 95 99

20

30

Lujasta polyamidikuidusta valmistettu ilmalla täytettävä turvatyyny,

| — | joka on ommeltu, |
| --- | --- |

—

joka on ommeltu,

| — | joka on taitettu, |
| --- | --- |

—

joka on taitettu,

| — | jossa on kolmiulotteisesti asetettu silikonisidos ilmatyynyn muodostumiseksi ja ilmatyynyn kuormariippuvaiseksi tiivistämiseksi, |
| --- | --- |

—

jossa on kolmiulotteisesti asetettu silikonisidos ilmatyynyn muodostumiseksi ja ilmatyynyn kuormariippuvaiseksi tiivistämiseksi,

| — | joka soveltuu kylmätekniikkaan |
| --- | --- |

—

joka soveltuu kylmätekniikkaan

0 %

p/st

31.12.2025

0.7581

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

60

15

Auton jakovaihteisto, jossa on yksi sisäänmeno ja kaksi ulostuloa ja jolla vääntömomentti jaetaan etu- ja taka-akselien välille ja joka on alumiinikotelossa, jonka mitat ovat enintään 565 × 570 × 510 mm, ja jossa on

| — | ainakin säädin, |
| --- | --- |

—

ainakin säädin,

| — | myös jos siinä on ketjuvoimansiirrolla tapahtuva sisäinen jakaminen |
| --- | --- |

—

myös jos siinä on ketjuvoimansiirrolla tapahtuva sisäinen jakaminen

0 %

–

31.12.2024

0.6686

ex 8714 10 90

10

| — | Moottoripyörän etuhaarukoiden sisäputket, |
| --- | --- |

—

Moottoripyörän etuhaarukoiden sisäputket,

| — | jotka on valmistettu SAE1541-laatuisesta hiiliteräksestä, |
| --- | --- |

—

jotka on valmistettu SAE1541-laatuisesta hiiliteräksestä,

| — | joiden kova kromikerros on 20 μm (+15 μm /-5 μm), |
| --- | --- |

—

joiden kova kromikerros on 20 μm (+15 μm /-5 μm),

| — | joiden seinämän paksuus on vähintään 1,3 mm mutta enintään 1,6 mm, |
| --- | --- |

—

joiden seinämän paksuus on vähintään 1,3 mm mutta enintään 1,6 mm,

| — | joiden murtovenymä on 15 %, |
| --- | --- |

—

joiden murtovenymä on 15 %,

| — | jotka on rei’itetty |
| --- | --- |

—

jotka on rei’itetty

0 %

p/st

31.12.2025

0.6848

ex 8714 10 90

70

Moottoripyörien jäähdyttimet, vähintään 100 kappaleen lähetyksessä

0 %

p/st

31.12.2022

0.6879

ex 8714 96 10

10

Polkimet, polkupyörien (myös sähköpolkupyörien) valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

–

31.12.2025

0.6878

ex 8714 99 90

30

Istuintangot, polkupyörien (myös sähköpolkupyörien) valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.4883

ex 9001 90 00

85

Poly(metyylimetakrylaatista) valmistettu valo-ohjainpaneeli

| — | myös jos se on leikattu, |
| --- | --- |

—

myös jos se on leikattu,

| — | myös jos se on painettu, |
| --- | --- |

—

myös jos se on painettu,

litteänäyttöisten televisiovastaanottimien taustavaloyksikköjen valmistukseen tarkoitettu (2)

0 %

–

31.12.2025

0.7590

ex 9002 11 00

18

Linssiyhdistelmä, jossa on metallista tai muovista valmistettu sylinterin muotoinen päällys ja jossa on optisia elementtejä ja

| — | jonka horisontaalinen kuva-ala on enintään 120 astetta, |
| --- | --- |

—

jonka horisontaalinen kuva-ala on enintään 120 astetta,

| — | jonka diagonaalinen kuva-ala on enintään 92 astetta, |
| --- | --- |

—

jonka diagonaalinen kuva-ala on enintään 92 astetta,

| — | jonka polttoväli on enintään 7,50 mm, |
| --- | --- |

—

jonka polttoväli on enintään 7,50 mm,

| — | jonka suhteellinen aukkoalue on enintään F/2,90, |
| --- | --- |

—

jonka suhteellinen aukkoalue on enintään F/2,90,

| — | jonka enimmäisläpimitta on 22 mm |
| --- | --- |

—

jonka enimmäisläpimitta on 22 mm

0 %

–

31.12.2023

0.5692

ex 9002 11 00

20

Objektiivit, joiden

| — | mitat ovat enintään 95 mm × 55 mm × 50 mm, |
| --- | --- |

—

mitat ovat enintään 95 mm × 55 mm × 50 mm,

| — | erottelutarkkuus vähintään 160 juovaa/mm, ja |
| --- | --- |

—

erottelutarkkuus vähintään 160 juovaa/mm, ja

| — | zoomaussuhde vähintään 3 |
| --- | --- |

—

zoomaussuhde vähintään 3

0 %

–

31.12.2022

0.5025

ex 9401 90 80

10

Säppipyörät, jollaisia käytetään säädettävien autonistuinten valmistuksessa (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.4846

ex 9503 00 75

ex 9503 00 95

10

10

Köysiradan vaunujen muoviset pienoismallit, myös jos niissä on moottori, painettaviksi tarkoitetut (2)

0 %

p/st

31.12.2025

0.6950

ex 9607 20 10

10

Liukusäätimet, vetoketjun hammastuksella varustetut kapeat liuskat, vetoketjun stopparit ja muut osat, epäjalosta metallista valmistetut, vetoketjujen valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

–

31.12.2022

0.6949

ex 9607 20 90

10

Muovisilla hammasketjuhampailla varustetut kapeat liuskat, vetoketjujen valmistukseen tarkoitetut (2)

0 %

–

31.12.2025

| 3) | Lisätään merkinnät toisessa ja kolmannessa sarakkeessa mainitun CN- ja Taric-koodin mukaisessa numerojärjestyksessä seuraavasti:











  Järjestys-numero | CN-koodi | Taric | Tavaran kuvaus | Autonominen tulli | Lisäpaljous-yksikkö | Pakollisen uudelleen-tarkastelun päivämäärä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”0.8021 | 2804 70 10 | | Punainen fosfori | 0 % | – | 31.12.2022 |
| 0.8022 | 2804 70 90 | | Fosfori, muu kuin punainen fosfori | 0 % | – | 31.12.2023 |
| 0.7974 | ex 2903 39 19 | 40 | 3-(Bromimetyyli)pentaani (CAS RN 3814-34-4), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8017 | ex 2903 99 80 | 25 | 2,2'-Dibromibifenyyli (CAS RN 13029-09-9), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8018 | ex 2903 99 80 | 35 | 2-Bromi-9,9'-spirobi[9H-fluoreeni] (CAS RN 171408-76-7), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7957 | ex 2904 99 00 | 55 | 2,4-Dikloori-1,3-dinitro-5-(trifluorimetyyli)bentseeni (CAS RN 29091-09-6), jonka puhtausaste on vähintään 96 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7963 | ex 2906 29 00 | 70 | 1,2,3,4-Tetrahydro-1-naftoli (CAS RN 529-33-9), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8015 | ex 2914 29 00 | 35 | 4-(trans-4-Propyylisykloheksyyli)sykloheksanoni (CAS RN 82832-73-3), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7955 | ex 2915 24 00 | 10 | Etikkahappoanhydridi (CAS RN 108-24-7), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7980 | ex 2916 19 95 | 60 | Metyyli-2-fluoriprop-2-enoaatti (CAS RN 2343-89-7), jonka puhtausaste on vähintään 93 painoprosenttia, myös, jos se sisältää enintään 7 prosenttia stabilointiainetta 2,6-di-tert-butyyli-p-kresoli (CAS RN 128-37-0) ja tetrabutyyliammoniumnitriittiä (CAS RN 26501-54-2) | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7940 | ex 2916 19 95 | 70 | Metyyli-3-metyyli-2-butenoaatti (CAS RN 924-50-5), jonka puhtausaste on vähintään 99,0 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7931 | ex 2916 20 00 | 25 | Sykloheksaanikarbonyylikloridi (CAS RN 2719-27-9), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7933 | ex 2916 20 00 | 35 | 2-syklopropyylietikkahappo (CAS RN 5239-82-7), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7929 | ex 2916 39 90 | 16 | 3-Fluori-5-jodi-4-metyylibentsoehappo (CAS RN 861905-94-4), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8008 | ex 2918 29 00 | 40 | 3-Hydroksi-4-nitrobentsoehappo (CAS RN 619-14-7), jonka puhtausaste on vähintään 96,5 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7934 | ex 2918 99 90 | 43 | Vanilliinihappo (CAS RN 121-34-6), jonka puhtausaste on vähintään 98,5 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7947 | ex 2921 29 00 | 70 | N,N,N',N'-tetrametyylieteenidiamiini (CAS RN 110-18-9), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8019 | ex 2921 49 00 | 45 | 2-(4-Bifenylyyli)amino-9,9-dimetyylifluoreeni (CAS RN 897671-69-1), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8020 | ex 2921 49 00 | 55 | 2-(2-Bifenylyyli)amino-9,9-dimetyylifluoreeni (CAS RN 1198395-24-2), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7946 | ex 2922 19 00 | 29 | N-Metyyli-N-(2-hydroksietyyli)-p-toluidiini (CAS RN 2842-44-6), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7935 | ex 2922 19 00 | 70 | 2-Bentsyyliaminoetanoli (CAS RN 104-63-2), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8000 | ex 2924 19 00 | 18 | 2-(((Butyyliamino)karbonyyli)oksi)etyyliakrylaatti (CAS RN 63225-53-6), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8013 | ex 2925 19 95 | 40 | N-Jodisukkiini-imidi (CAS RN 516-12-1), jonka puhtausaste on vähintään 98,5 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7985 | ex 2930 90 98 | 88 | 1-{4-[(4-Bentsoyylifenyyli)sulfanyyli]fenyyli}-2-metyyli-2-[(4-metyylifenyyli)sulfonyyli]propan-1-oni (CAS RN 272460-97-6), jonka puhtausaste on vähintään 94 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7951 | ex 2931 90 00 | 25 | N-(3-(dimetoksimetyylisilyyli)propyyli)eteenidiamiini (CAS RN 3069-29-2), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7958 | ex 2932 20 90 | 18 | 4-Hydroksikumariini (CAS RN 1076-38-6), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7984 | ex 2932 20 90 | 23 | 1,4-Dioksaani-2,5-dioni (CAS RN 502-97-6), jonka puhtausaste on vähintään 99,5 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7978 | ex 2932 99 00 | 68 | 3,9-Dietylideeni-2,4,8,10-tetraoksaspiro[5.5]undekaani (CAS RN 65967-52-4), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7930 | ex 2932 99 00 | 73 | 5-Fluori-3-metyylibentsofuraani-2-karboksyylihappo (CAS RN 81718-76-5), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7936 | ex 2932 99 00 | 78 | Metyyli-2,2-difluori-1,3-bentsodioksoli-5-karboksylaatti (CAS RN 773873-95-3), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7954 | ex 2932 99 00 | 83 | 6,11-Dihydrodibents[b,e]oksepin-11-oni (CAS RN 4504-87-4), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7938 | ex 2933 19 90 | 43 | tert-Butyyli-2-(3,5-dimetyyli-1H-pyratsol-4-yyli)asetaatti (CAS RN 1082827-81-3), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7937 | ex 2933 29 90 | 23 | 1,1'-Tiokarbonyylibis(imidatsoli) (CAS RN 6160-65-2), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7976 | ex 2933 39 99 | 83 | 2-Hydroksi-4-azoniaspiro[3,5]nonaanikloridi (CAS RN 15285-58-2), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7925 | ex 2933 39 99 | 84 | Dietyyli(3-pyridyyli)boraani (CAS RN 89878-14-8), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7981 | ex 2933 39 99 | 86 | 3-(N-hydroksikarbamimidoyyli)pyridiini-1-oksidi (CAS RN 92757-16-9), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7939 | ex 2933 39 99 | 87 | 6-Kloori-N-(2,2-dimetyylipropyyli)pyridiini-3-karboksamidi (CAS RN 585544-20-3), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7986 | ex 2933 39 99 | 88 | Bentsyyli 4-amino-3-kloori-6-(4-kloori-2-fluori-3-metoksifenyyli)-5-fluoripyridiini-2-karboksylaatti (CAS RN 1390661-72-9), jonka puhtausaste on vähintään 92 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7952 | ex 2933 69 80 | 33 | 2,4,6-Trikloori-1,3,5-triatsiini (CAS RN 108-77-0), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7927 | ex 2933 99 80 | 60 | 2-[(6,11-Dihydro-5H-dibents[b,e]atsepin-6-yyli)-metyyli]-1H-isoindoli-1,3(2H)-dioni (CAS RN 143878-20-0), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7971 | ex 2933 99 80 | 70 | 5-(Bis-(2-hydroksietyyli)-amino)-1-metyyli-1H-bentsimidatsoli-2-butaanihapon etyyliesteri (CAS RN 3543-74-6), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.8014 | ex 2933 99 80 | 80 | Pyrroli-2-karboksaldehydi (CAS RN 1003-29-8), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7926 | ex 2934 99 90 | 65 | Bentso[b]tiofeeni-10-metoksisykloheptanoni (CAS RN 59743-84-9), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7944 | ex 2934 99 90 | 70 | 1,3,4-tiadiatsolidiini-2,5-ditioni (CAS RN 1072-71-5), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7928 | ex 2935 90 90 | 44 | 4-[2-(7-Metoksi-4,4-dimetyyli-1,3-diokso-3,4-dihydroisokinolin-2(1H)-yyli)etyyli]bentseenisulfonamidi (CAS RN 33456-68-7), jonka puhtausaste on vähintään 99,5 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7943 | ex 3201 90 20 | 10 | Rhus chinensis -kasvin äkämistä (Galla chinensis) saatu vesipohjainen uute, jonka tanniinipitoisuus on enintään 85 painoprosenttia | 0 % | – | 31.12.2025 |
| 0.7975 | ex 3801 10 00 | 10 | Keinotekoinen grafiitti jauheena (CAS RN 7782-42-5),






  — | jolla on pienemmistä primaarihiukkasista aggregoituva sekundaarinen hiukkasrakenne, |

3)

Lisätään merkinnät toisessa ja kolmannessa sarakkeessa mainitun CN- ja Taric-koodin mukaisessa numerojärjestyksessä seuraavasti:

Järjestys-numero

CN-koodi

Taric

Tavaran kuvaus

Autonominen tulli

Lisäpaljous-yksikkö

Pakollisen uudelleen-tarkastelun päivämäärä

”0.8021

2804 70 10

Punainen fosfori

0 %

–

31.12.2022

0.8022

2804 70 90

Fosfori, muu kuin punainen fosfori

0 %

–

31.12.2023

0.7974

ex 2903 39 19

40

3-(Bromimetyyli)pentaani (CAS RN 3814-34-4), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8017

ex 2903 99 80

25

2,2'-Dibromibifenyyli (CAS RN 13029-09-9), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8018

ex 2903 99 80

35

2-Bromi-9,9'-spirobi[9H-fluoreeni] (CAS RN 171408-76-7), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7957

ex 2904 99 00

55

2,4-Dikloori-1,3-dinitro-5-(trifluorimetyyli)bentseeni (CAS RN 29091-09-6), jonka puhtausaste on vähintään 96 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7963

ex 2906 29 00

70

1,2,3,4-Tetrahydro-1-naftoli (CAS RN 529-33-9), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8015

ex 2914 29 00

35

4-(trans-4-Propyylisykloheksyyli)sykloheksanoni (CAS RN 82832-73-3), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7955

ex 2915 24 00

10

Etikkahappoanhydridi (CAS RN 108-24-7), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7980

ex 2916 19 95

60

Metyyli-2-fluoriprop-2-enoaatti (CAS RN 2343-89-7), jonka puhtausaste on vähintään 93 painoprosenttia, myös, jos se sisältää enintään 7 prosenttia stabilointiainetta 2,6-di-tert-butyyli-p-kresoli (CAS RN 128-37-0) ja tetrabutyyliammoniumnitriittiä (CAS RN 26501-54-2)

0 %

–

31.12.2025

0.7940

ex 2916 19 95

70

Metyyli-3-metyyli-2-butenoaatti (CAS RN 924-50-5), jonka puhtausaste on vähintään 99,0 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7931

ex 2916 20 00

25

Sykloheksaanikarbonyylikloridi (CAS RN 2719-27-9), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7933

ex 2916 20 00

35

2-syklopropyylietikkahappo (CAS RN 5239-82-7), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7929

ex 2916 39 90

16

3-Fluori-5-jodi-4-metyylibentsoehappo (CAS RN 861905-94-4), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8008

ex 2918 29 00

40

3-Hydroksi-4-nitrobentsoehappo (CAS RN 619-14-7), jonka puhtausaste on vähintään 96,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7934

ex 2918 99 90

43

Vanilliinihappo (CAS RN 121-34-6), jonka puhtausaste on vähintään 98,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7947

ex 2921 29 00

70

N,N,N',N'-tetrametyylieteenidiamiini (CAS RN 110-18-9), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8019

ex 2921 49 00

45

2-(4-Bifenylyyli)amino-9,9-dimetyylifluoreeni (CAS RN 897671-69-1), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8020

ex 2921 49 00

55

2-(2-Bifenylyyli)amino-9,9-dimetyylifluoreeni (CAS RN 1198395-24-2), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7946

ex 2922 19 00

29

N-Metyyli-N-(2-hydroksietyyli)-p-toluidiini (CAS RN 2842-44-6), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7935

ex 2922 19 00

70

2-Bentsyyliaminoetanoli (CAS RN 104-63-2), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8000

ex 2924 19 00

18

2-(((Butyyliamino)karbonyyli)oksi)etyyliakrylaatti (CAS RN 63225-53-6), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8013

ex 2925 19 95

40

N-Jodisukkiini-imidi (CAS RN 516-12-1), jonka puhtausaste on vähintään 98,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7985

ex 2930 90 98

88

1-{4-[(4-Bentsoyylifenyyli)sulfanyyli]fenyyli}-2-metyyli-2-[(4-metyylifenyyli)sulfonyyli]propan-1-oni (CAS RN 272460-97-6), jonka puhtausaste on vähintään 94 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7951

ex 2931 90 00

25

N-(3-(dimetoksimetyylisilyyli)propyyli)eteenidiamiini (CAS RN 3069-29-2), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7958

ex 2932 20 90

18

4-Hydroksikumariini (CAS RN 1076-38-6), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7984

ex 2932 20 90

23

1,4-Dioksaani-2,5-dioni (CAS RN 502-97-6), jonka puhtausaste on vähintään 99,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7978

ex 2932 99 00

68

3,9-Dietylideeni-2,4,8,10-tetraoksaspiro[5.5]undekaani (CAS RN 65967-52-4), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7930

ex 2932 99 00

73

5-Fluori-3-metyylibentsofuraani-2-karboksyylihappo (CAS RN 81718-76-5), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7936

ex 2932 99 00

78

Metyyli-2,2-difluori-1,3-bentsodioksoli-5-karboksylaatti (CAS RN 773873-95-3), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7954

ex 2932 99 00

83

6,11-Dihydrodibents[b,e]oksepin-11-oni (CAS RN 4504-87-4), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7938

ex 2933 19 90

43

tert-Butyyli-2-(3,5-dimetyyli-1H-pyratsol-4-yyli)asetaatti (CAS RN 1082827-81-3), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7937

ex 2933 29 90

23

1,1'-Tiokarbonyylibis(imidatsoli) (CAS RN 6160-65-2), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7976

ex 2933 39 99

83

2-Hydroksi-4-azoniaspiro[3,5]nonaanikloridi (CAS RN 15285-58-2), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7925

ex 2933 39 99

84

Dietyyli(3-pyridyyli)boraani (CAS RN 89878-14-8), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7981

ex 2933 39 99

86

3-(N-hydroksikarbamimidoyyli)pyridiini-1-oksidi (CAS RN 92757-16-9), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7939

ex 2933 39 99

87

6-Kloori-N-(2,2-dimetyylipropyyli)pyridiini-3-karboksamidi (CAS RN 585544-20-3), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7986

ex 2933 39 99

88

Bentsyyli 4-amino-3-kloori-6-(4-kloori-2-fluori-3-metoksifenyyli)-5-fluoripyridiini-2-karboksylaatti (CAS RN 1390661-72-9), jonka puhtausaste on vähintään 92 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7952

ex 2933 69 80

33

2,4,6-Trikloori-1,3,5-triatsiini (CAS RN 108-77-0), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7927

ex 2933 99 80

60

2-[(6,11-Dihydro-5H-dibents[b,e]atsepin-6-yyli)-metyyli]-1H-isoindoli-1,3(2H)-dioni (CAS RN 143878-20-0), jonka puhtausaste on vähintään 99 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7971

ex 2933 99 80

70

5-(Bis-(2-hydroksietyyli)-amino)-1-metyyli-1H-bentsimidatsoli-2-butaanihapon etyyliesteri (CAS RN 3543-74-6), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.8014

ex 2933 99 80

80

Pyrroli-2-karboksaldehydi (CAS RN 1003-29-8), jonka puhtausaste on vähintään 97 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7926

ex 2934 99 90

65

Bentso[b]tiofeeni-10-metoksisykloheptanoni (CAS RN 59743-84-9), jonka puhtausaste on vähintään 98 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7944

ex 2934 99 90

70

1,3,4-tiadiatsolidiini-2,5-ditioni (CAS RN 1072-71-5), jonka puhtausaste on vähintään 95 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7928

ex 2935 90 90

44

4-[2-(7-Metoksi-4,4-dimetyyli-1,3-diokso-3,4-dihydroisokinolin-2(1H)-yyli)etyyli]bentseenisulfonamidi (CAS RN 33456-68-7), jonka puhtausaste on vähintään 99,5 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7943

ex 3201 90 20

10

Rhus chinensis -kasvin äkämistä (Galla chinensis) saatu vesipohjainen uute, jonka tanniinipitoisuus on enintään 85 painoprosenttia

0 %

–

31.12.2025

0.7975

ex 3801 10 00

10

Keinotekoinen grafiitti jauheena (CAS RN 7782-42-5),

—

jolla on pienemmistä primaarihiukkasista aggregoituva sekundaarinen hiukkasrakenne,

| — | jossa ei ole pinnoitetta, |
| --- | --- |

—

jossa ei ole pinnoitetta,

| — | jonka hiukkaskokomediaani (d50) on 13,5 μm (±0,5), |
| --- | --- |

—

jonka hiukkaskokomediaani (d50) on 13,5 μm (±0,5),

| — | jonka ominaispinta-ala (BET) on vähemmän kuin 2,0 m2/g, |
| --- | --- |

—

jonka ominaispinta-ala (BET) on vähemmän kuin 2,0 m2/g,

| — | jonka tärytiheys on 1,10 ~ 1,70 g/cm3, |
| --- | --- |

—

jonka tärytiheys on 1,10 ~ 1,70 g/cm3,

| — | jonka spesifinen purkauskapasiteetti on 351,0 mAh/g (±3,0), |
| --- | --- |

—

jonka spesifinen purkauskapasiteetti on 351,0 mAh/g (±3,0),

| — | jonka alkuperäinen teho on 94,0 % (±1,0) |
| --- | --- |

—

jonka alkuperäinen teho on 94,0 % (±1,0)

1,8 %

–

31.12.2021

0.7994

ex 3801 10 00

20

Keinotekoinen grafiitti (CAS RN 7782-42-5) jauheena,

| — | jonka ominaispinta-ala (BET) on 0,8 m2/g (±0,25), |
| --- | --- |

—

jonka ominaispinta-ala (BET) on 0,8 m2/g (±0,25),

| — | jonka tärytiheys on 0,85 g/cm3 (±0,10), |
| --- | --- |

—

jonka tärytiheys on 0,85 g/cm3 (±0,10),

| — | jonka hiukkaskokomediaani (d50) on 21,0 μm (±2,0), |
| --- | --- |

—

jonka hiukkaskokomediaani (d50) on 21,0 μm (±2,0),

| — | jonka spesifinen purkauskapasiteetti on 351,0 mAh/g (±3,0), |
| --- | --- |

—

jonka spesifinen purkauskapasiteetti on 351,0 mAh/g (±3,0),

| — | jonka alkuperäinen teho on 94,0 % (±2,0) |
| --- | --- |

—

jonka alkuperäinen teho on 94,0 % (±2,0)

1,8 %

–

31.12.2021

0.7998

ex 3815 90 90

38

Valokäynniste, jossa on

| — | vähintään 80 painoprosenttia polyetyleeniglykolidi[β-4-[4-(2-dimetyyliamino-2-bentsyyli)butanoyylifenyyli]piperatsiini]propionaattia (CAS RN 886463-10-1), |
| --- | --- |

—

vähintään 80 painoprosenttia polyetyleeniglykolidi[β-4-[4-(2-dimetyyliamino-2-bentsyyli)butanoyylifenyyli]piperatsiini]propionaattia (CAS RN 886463-10-1),

| — | enintään 17 painoprosenttia polyetyleeniglykoli[β-4-[4-(2-dimetyyliamino-2-bentsyyli)butanoyylifenyyli]piperatsiini]propionaattia |
| --- | --- |

—

enintään 17 painoprosenttia polyetyleeniglykoli[β-4-[4-(2-dimetyyliamino-2-bentsyyli)butanoyylifenyyli]piperatsiini]propionaattia

0 %

–

31.12.2025

0.7999

ex 3815 90 90

48

Valokäynniste, jossa on

| — | vähintään 88 painoprosenttia α-(2-bentsoyylibentsoyyli)-ω-[(2-bentsoyylibentsoyyli)oksi]-poly(oksi-1,2-etaanidiyyliä) (CAS RN 1246194-73-9), |
| --- | --- |

—

vähintään 88 painoprosenttia α-(2-bentsoyylibentsoyyli)-ω-[(2-bentsoyylibentsoyyli)oksi]-poly(oksi-1,2-etaanidiyyliä) (CAS RN 1246194-73-9),

| — | enintään 12 painoprosenttia α-(2-bentsoyylibentsoyyli)-ω-hydroksi-poly(oksi-1,2-etaanidiyyliä) (CAS RN 1648797-60-7) |
| --- | --- |

—

enintään 12 painoprosenttia α-(2-bentsoyylibentsoyyli)-ω-hydroksi-poly(oksi-1,2-etaanidiyyliä) (CAS RN 1648797-60-7)

0 %

–

31.12.2025

0.7950

ex 3902 90 90

65

Bromattu butadieeni-styreeni-kopolymeeri (CAS RN 1195978-93-8), jonka bromipitoisuus on vähintään 60 mutta enintään 68 painoprosenttia, 39 ryhmän 6 huomautuksen b alakohdassa määritellyissä muodoissa

0 %

–

31.12.2025

0.7953

ex 3910 00 00

65

Polydimetyylisiloksaaniin perustuva nestemäinen kopolymeeri, jossa on pääte-epoksidiryhmiä (CAS RN 2102536-93-4)

0 %

–

31.12.2025

0.8009

ex 3911 90 99

38

Sekoitus, jossa on

| — | 90 painoprosenttia (±1 %) 2-etylideeni-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahydro-1,4:5,8-dimetaaninaftaleenia, polymeeri 3a,4,7,7a- tetrahydro- 4,7-metaani-1H-indeenin kanssa, hydrattu, (CAS RN 881025-72-5) ja |
| --- | --- |

—

90 painoprosenttia (±1 %) 2-etylideeni-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahydro-1,4:5,8-dimetaaninaftaleenia, polymeeri 3a,4,7,7a- tetrahydro- 4,7-metaani-1H-indeenin kanssa, hydrattu, (CAS RN 881025-72-5) ja

| — | 10 painoprosenttia (±1 %) hydrattua styreeni-butadieenikopolymeeria (CAS RN 66070-58-4) |
| --- | --- |

—

10 painoprosenttia (±1 %) hydrattua styreeni-butadieenikopolymeeria (CAS RN 66070-58-4)

0 %

–

31.12.2025

0.8010

ex 3911 90 99

48

Sekoitus, jossa on

| — | 90 painoprosenttia (±1 %) 2-etylideeni-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahydro-1,4:5,8-dimetaaninaftaleenia, polymeeri 3a,4,7,7a-tetrahydro-4,7-metaani-1H-indeenin kanssa, hydrattu, (CAS RN 881025-72-5) ja |
| --- | --- |

—

90 painoprosenttia (±1 %) 2-etylideeni-1,2,3,4,4a,5,8,8a-oktahydro-1,4:5,8-dimetaaninaftaleenia, polymeeri 3a,4,7,7a-tetrahydro-4,7-metaani-1H-indeenin kanssa, hydrattu, (CAS RN 881025-72-5) ja

| — | 10 painoprosenttia (±1 %) eteeni-propeenikopolymeeria (CAS RN 9010-79-1) |
| --- | --- |

—

10 painoprosenttia (±1 %) eteeni-propeenikopolymeeria (CAS RN 9010-79-1)

0 %

–

31.12.2025

0.7949

ex 3920 61 00

40

Suulakepuristetut lämpömuovautuvat kalvot tai polykarbonaattikalvot, joiden

| — | molemmat puolet ovat mattapintaisia, |
| --- | --- |

—

molemmat puolet ovat mattapintaisia,

| — | paksuus on enemmän kuin 50 mutta enintään 200 μm, |
| --- | --- |

—

paksuus on enemmän kuin 50 mutta enintään 200 μm,

| — | leveys on vähintään 800 mutta enintään 1 500 mm, ja |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 800 mutta enintään 1 500 mm, ja

| — | pituus on vähintään 915 mutta enintään 2 500 m, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 915 mutta enintään 2 500 m,

heijastavien tuotteiden valmistukseen tarkoitetut  (4)

0 %

–

31.12.2025

0.8011

ex 3920 62 19

ex 3920 62 90

68

20

Poly(eteenitereftalaatti)kalvo, rullina,

| — | jonka paksuus on vähintään 50 mutta enintään 350 μm, ja |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on vähintään 50 mutta enintään 350 μm, ja

| — | jonka pinnassa on kerros sputteroitua jalometallia (esim. kulta tai palladium), jonka paksuus on vähintään 0,02 mutta enintään 0,06 μm |
| --- | --- |

—

jonka pinnassa on kerros sputteroitua jalometallia (esim. kulta tai palladium), jonka paksuus on vähintään 0,02 mutta enintään 0,06 μm

0 %

–

31.12.2025

0.8005

ex 3920 99 28

48

Lämpömuovautuva polyuretaanikalvo, rullina,

| — | jonka leveys on vähintään 900 mutta enintään 1 016 mm, |
| --- | --- |

—

jonka leveys on vähintään 900 mutta enintään 1 016 mm,

| — | jossa on mattapinta, |
| --- | --- |

—

jossa on mattapinta,

| — | jonka paksuus on 0,4 mm (±8 %), |
| --- | --- |

—

jonka paksuus on 0,4 mm (±8 %),

| — | jonka murtovenymä on vähintään 480 % (ASTM D412 (Die C)), |
| --- | --- |

—

jonka murtovenymä on vähintään 480 % (ASTM D412 (Die C)),

| — | jonka vetomurtolujuus valmistussuunnassa on 470 (±10) kg/cm2 (ASTM D412 (Die C)), |
| --- | --- |

—

jonka vetomurtolujuus valmistussuunnassa on 470 (±10) kg/cm2 (ASTM D412 (Die C)),

| — | jonka Shore A -kovuus on 90 (±3) (ASTM D2240), |
| --- | --- |

—

jonka Shore A -kovuus on 90 (±3) (ASTM D2240),

| — | jonka repäisylujuus on 100 (±10) kg/cm2 (ASTM D624 (Die C)), |
| --- | --- |

—

jonka repäisylujuus on 100 (±10) kg/cm2 (ASTM D624 (Die C)),

| — | jonka sulamispiste on 165 °C (±10 °C) |
| --- | --- |

—

jonka sulamispiste on 165 °C (±10 °C)

0 %

–

31.12.2025

0.8024

ex 5603 14 10

20

Kuitukangas, joka koostuu kehruusidotusta poly(etyleenitereftalaatti)väliaineesta

| — | jonka paino on vähintään 160 mutta enintään 300 g/m2, |
| --- | --- |

—

jonka paino on vähintään 160 mutta enintään 300 g/m2,

| — | myös jos se on laminoitu toiselta puolelta kalvolla tai kalvolla ja alumiinilla, |
| --- | --- |

—

myös jos se on laminoitu toiselta puolelta kalvolla tai kalvolla ja alumiinilla,

| — | jonka standardin DIN 60335-2-69:2008 mukainen suodatustehokkuus vastaa vähintään suodatinluokkaa M |
| --- | --- |

—

jonka standardin DIN 60335-2-69:2008 mukainen suodatustehokkuus vastaa vähintään suodatinluokkaa M

| — | laskostettava |
| --- | --- |

—

laskostettava

0 %

m2

31.12.2023

0.8028

ex 6909 19 00

40

Keraamisesta hiilestä valmistettu poistopatruuna

| — | jolla on pursotettu, poltettu, keraamisesti sidottu lieriön muotoinen monisolurakenne, |
| --- | --- |

—

jolla on pursotettu, poltettu, keraamisesti sidottu lieriön muotoinen monisolurakenne,

| — | jossa on vähintään 10 mutta enintään 35 painoprosenttia aktiivihiiltä, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 10 mutta enintään 35 painoprosenttia aktiivihiiltä,

| — | jossa on vähintään 65 mutta enintään 90 painoprosenttia keraamista sidosainetta, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 65 mutta enintään 90 painoprosenttia keraamista sidosainetta,

| — | jonka läpimitta on vähintään 29 mutta enintään 41 mm, |
| --- | --- |

—

jonka läpimitta on vähintään 29 mutta enintään 41 mm,

| — | jonka pituus on enintään 150 mm, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on enintään 150 mm,

| — | joka on poltettu vähintään 800 °C:n lämpötilassa ja |
| --- | --- |

—

joka on poltettu vähintään 800 °C:n lämpötilassa ja

| — | joka on tarkoitettu höyrynpoistoon |
| --- | --- |

—

joka on tarkoitettu höyrynpoistoon

jollaista käytetään moottoriajoneuvojen polttoainejärjestelmien polttoainehöyrynpoistimissa

0 %

p/st

31.12.2025

0.7913

ex 7506 20 00

20

Levyt ja nauhat, kelatut, standardin ASME SB-582/UNS N06030 mukaista nikkeliseosta, joiden

| — | paksuus on vähintään 0,5 mutta enintään 3 mm, |
| --- | --- |

—

paksuus on vähintään 0,5 mutta enintään 3 mm,

| — | leveys on vähintään 250 mutta enintään 1 219 mm |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 250 mutta enintään 1 219 mm

0 %

–

31.12.2025

0.7997

ex 7616 99 90

35

Alumiinilevy, jonka

| — | pituus on vähintään 36 mutta enintään 49 mm, |
| --- | --- |

—

pituus on vähintään 36 mutta enintään 49 mm,

| — | leveys on vähintään 29,8 mutta enintään 45,2 mm, |
| --- | --- |

—

leveys on vähintään 29,8 mutta enintään 45,2 mm,

| — | paksuus on vähintään 0,18 mutta enintään 0,66 mm, |
| --- | --- |

—

paksuus on vähintään 0,18 mutta enintään 0,66 mm,

ja joka on varustettu polypropeeninauhalla,

| — | jonka pituus on vähintään 6,5 mm mutta enintään 16,5 mm, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on vähintään 6,5 mm mutta enintään 16,5 mm,

| — | jonka leveys on vähintään 39 mm mutta enintään 56 mm, |
| --- | --- |

—

jonka leveys on vähintään 39 mm mutta enintään 56 mm,

| — | jonka ominaisuuksien ansiosta voidaan muodostaa kiinteä liitos kennopussin ulkokerrokseen sulatusprosessilla, jolla varmistetaan kennon vuodon- ja paineenkestävä sulkeminen, |
| --- | --- |

—

jonka ominaisuuksien ansiosta voidaan muodostaa kiinteä liitos kennopussin ulkokerrokseen sulatusprosessilla, jolla varmistetaan kennon vuodon- ja paineenkestävä sulkeminen,

| — | joka kestää elektrolyyttien vaikutusta, |
| --- | --- |

—

joka kestää elektrolyyttien vaikutusta,

moottoriajoneuvojen akkujen litiumioniakkukennojen valmistukseen tarkoitettu (4)

3 %

–

31.12.2021

0.7966

ex 8104 19 00

10

Muokkaamaton magnesium, joka sisältää vähintään 93 mutta enintään 99,7 painoprosenttia magnesiumia

0 %

–

31.12.2025

0.7942

ex 8108 90 30

35

Titaanitangot ja -langat, joiden titaanipitoisuus on vähintään 98,8 mutta enintään 99,9 prosenttia ja joiden halkaisija on vähemmän kuin 20 mm

0 %

–

31.12.2025

0.8012

ex 8406 82 00

10

Teollisuuden höyryturbiini,

| — | jonka antoteho on vähintään 5 mutta enintään 40 MW, |
| --- | --- |

—

jonka antoteho on vähintään 5 mutta enintään 40 MW,

| — | joka on suunniteltu enintään 140 baarin painetta ja enintään 540 °C:n lämpötilaa varten, |
| --- | --- |

—

joka on suunniteltu enintään 140 baarin painetta ja enintään 540 °C:n lämpötilaa varten,

| — | jossa on enintään 12 baarin hydraulisella servolla toimivat kaksitieventtiilit tuorehöyryn puolella |
| --- | --- |

—

jossa on enintään 12 baarin hydraulisella servolla toimivat kaksitieventtiilit tuorehöyryn puolella

0 %

–

31.12.2025

0.7961

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

55

60

Suuttimen runko, jolla säädetään polttoaineen ruiskutuskulmaa ja ruiskutettavan polttoaineen jakautumista,

| — | joka on lieriön muotoinen, |
| --- | --- |

—

joka on lieriön muotoinen,

| — | joka on ruostumatonta terästä, |
| --- | --- |

—

joka on ruostumatonta terästä,

| — | jossa on vähintään 4 mutta enintään 16 reikää, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 4 mutta enintään 16 reikää,

| — | jonka virtausnopeus on vähintään 100 mutta enintään 500 cm3 minuutissa |
| --- | --- |

—

jonka virtausnopeus on vähintään 100 mutta enintään 500 cm3 minuutissa

0 %

–

31.12.2025

0.7965

ex 8409 91 00

75

Polttoaineen ruiskutusventtiilin kotelo, jolla luodaan sähkömagneettinen kenttä ruiskutusventtiilin käynnistämiseksi ja

| — | jonka sisääntulon läpimitta on vähintään 2 mutta enintään 10 mm, |
| --- | --- |

—

jonka sisääntulon läpimitta on vähintään 2 mutta enintään 10 mm,

| — | jonka ulostuloaukon läpimitta on vähintään 2 mutta enintään 10 mm, |
| --- | --- |

—

jonka ulostuloaukon läpimitta on vähintään 2 mutta enintään 10 mm,

| — | jossa on kela, jonka vastus on vähintään 10 mutta enintään 15 ohmia ja jonka päässä on sähköinen liitäntä, |
| --- | --- |

—

jossa on kela, jonka vastus on vähintään 10 mutta enintään 15 ohmia ja jonka päässä on sähköinen liitäntä,

| — | jossa on muovinen päällyste, joka on valettu ruostumattomasta teräksestä valmistetun putken ympärille |
| --- | --- |

—

jossa on muovinen päällyste, joka on valettu ruostumattomasta teräksestä valmistetun putken ympärille

0 %

–

31.12.2025

0.7967

ex 8409 91 00

ex 8481 90 00

80

70

Moottorin polttoainevirran avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu suutinneula,

| — | jossa on 2 reikää, |
| --- | --- |

—

jossa on 2 reikää,

| — | jossa on 4 uraa, |
| --- | --- |

—

jossa on 4 uraa,

| — | jonka halkaisija on vähintään 3 mutta enintään 6 mm, |
| --- | --- |

—

jonka halkaisija on vähintään 3 mutta enintään 6 mm,

| — | jonka pituus on vähintään 25 mutta enintään 35 mm, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on vähintään 25 mutta enintään 35 mm,

| — | joka on valmistettu kovakromatusta ruostumattomasta teräksestä |
| --- | --- |

—

joka on valmistettu kovakromatusta ruostumattomasta teräksestä

0 %

–

31.12.2025

0.7969

ex 8413 30 20

40

Korkeapaineinen uppomäntäpumppu, dieselin suoraruiskutukseen tarkoitettu,

| — | jonka käyttöpaine on enintään 275 MPa, |
| --- | --- |

—

jonka käyttöpaine on enintään 275 MPa,

| — | jossa on nokka-akseli, |
| --- | --- |

—

jossa on nokka-akseli,

| — | jonka nesteen pumppausteho on vähintään 15 mutta enintään 1 800 cm3 minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka nesteen pumppausteho on vähintään 15 mutta enintään 1 800 cm3 minuutissa,

| — | jossa on sähköinen paineensäätöventtiili |
| --- | --- |

—

jossa on sähköinen paineensäätöventtiili

0 %

–

31.12.2025

0.7970

ex 8413 30 20

50

Korkeapaineinen uppomäntäpumppu, dieselin suoraruiskutukseen tarkoitettu,

| — | jonka käyttöpaine on enintään 275 MPa, |
| --- | --- |

—

jonka käyttöpaine on enintään 275 MPa,

| — | joka on suunniteltu liitettäväksi kampiakseliin, |
| --- | --- |

—

joka on suunniteltu liitettäväksi kampiakseliin,

| — | jossa on sähkömagneettinen venttiili |
| --- | --- |

—

jossa on sähkömagneettinen venttiili

0 %

–

31.12.2025

0.7996

ex 8418 99 90

20

Alumiinia oleva liitäntäkappale, tarkoitettu lauhduttimeen liittämistä varten hitsausprosessissa,

| — | joka on karkaistu karkaisuasteeseen T6 tai T5, |
| --- | --- |

—

joka on karkaistu karkaisuasteeseen T6 tai T5,

| — | jonka paino on enintään 150 g, |
| --- | --- |

—

jonka paino on enintään 150 g,

| — | jonka pituus on vähintään 20 mutta enintään 150 mm, |
| --- | --- |

—

jonka pituus on vähintään 20 mutta enintään 150 mm,

| — | joissa on kiinnityskisko yhtenä kappaleena |
| --- | --- |

—

joissa on kiinnityskisko yhtenä kappaleena

0 %

–

31.12.2025

0.8004

ex 8418 99 90

30

Tasaussäiliö-kuivaajaprofiili, tarkoitettu lauhduttimeen liittämistä varten hitsausprosessissa,

| — | jonka kovajuotoksen tasomaisuus on enintään 0,2 mm, |
| --- | --- |

—

jonka kovajuotoksen tasomaisuus on enintään 0,2 mm,

| — | jonka paino on vähintään 100 mutta enintään 600 g, |
| --- | --- |

—

jonka paino on vähintään 100 mutta enintään 600 g,

| — | jossa on kiinnityskisko yhtenä kappaleena |
| --- | --- |

—

jossa on kiinnityskisko yhtenä kappaleena

0 %

–

31.12.2025

0.7979

ex 8479 89 97

55

Integroitu, automatisoitu valmistuslinjakokonaisuus litiumioni-lieriöpareissa tarvittavien hyytelörullien valmistukseen rullaamalla, liuskat kokoamalla sekä leikkaamalla katodi, erotin ja anodi

0,8 %

–

31.12.2021

0.7982

ex 8479 89 97

65

Integroitu, automatisoitu valmistuslinjakokonaisuus litiumioni-lieriöpareissa tarvittavien akkukennojen kokoamiseksi nopeudella 300 osaa minuutissa sekä tuotantolinja

0,8 %

–

31.12.2021

0.7964

ex 8479 90 70

40

Kotelo roottoriosalle mekaanisessa yksikössä, jolla varmistetaan nokka-akselin liikkeen säätäminen kampiakseliin nähden

| — | joka on muodoltaan pyöreä, |
| --- | --- |

—

joka on muodoltaan pyöreä,

| — | joka on valmistettu terässeoksesta sintrausprosessilla, |
| --- | --- |

—

joka on valmistettu terässeoksesta sintrausprosessilla,

| — | jossa on enintään 8 öljykammiota, |
| --- | --- |

—

jossa on enintään 8 öljykammiota,

| — | jonka Rockwell-kovuus on vähintään 55, |
| --- | --- |

—

jonka Rockwell-kovuus on vähintään 55,

| — | jonka tiheys on vähintään 6,5 mutta enintään 6,7 g/m3 |
| --- | --- |

—

jonka tiheys on vähintään 6,5 mutta enintään 6,7 g/m3

0 %

–

31.12.2025

0.7968

ex 8481 30 91

ex 8481 30 99

30

50

Polttoainevirran avaamiseen ja sulkemiseen tarkoitettu mekaaninen takaiskuventtiili,

| — | jonka käyttöpaine on enintään 250 MPa, |
| --- | --- |

—

jonka käyttöpaine on enintään 250 MPa,

| — | jonka virtausnopeus on vähintään 45 mutta enintään 55 cm3 minuutissa, |
| --- | --- |

—

jonka virtausnopeus on vähintään 45 mutta enintään 55 cm3 minuutissa,

| — | jossa on 4 sisääntuloreikää, joiden kunkin läpimitta on vähintään 1,2 mutta enintään 1,6 mm, |
| --- | --- |

—

jossa on 4 sisääntuloreikää, joiden kunkin läpimitta on vähintään 1,2 mutta enintään 1,6 mm,

| — | joka on valmistettu teräksestä |
| --- | --- |

—

joka on valmistettu teräksestä

0 %

–

31.12.2025

0.7960

ex 8481 80 59

ex 8481 90 00

70

80

Virtauksensäätöventtiili,

| — | joka on valmistettu teräksestä, |
| --- | --- |

—

joka on valmistettu teräksestä,

| — | jonka ulostuloreiän läpimitta on vähintään 0,05 mutta enintään 0,5 mm, |
| --- | --- |

—

jonka ulostuloreiän läpimitta on vähintään 0,05 mutta enintään 0,5 mm,

| — | jonka sisäänmenoreiän läpimitta on vähintään 0,1 mutta enintään 1,3 mm |
| --- | --- |

—

jonka sisäänmenoreiän läpimitta on vähintään 0,1 mutta enintään 1,3 mm

0 %

–

31.12.2025

0.7972

ex 8527 29 00

ex 8529 90 65

10

38

Satelliittiradiovastaanotinmoduuli,

| — | joka on suorakulmion muotoinen ja jonka mitat ovat 70,5 × 44,9 × 10,5 mm, |
| --- | --- |

—

joka on suorakulmion muotoinen ja jonka mitat ovat 70,5 × 44,9 × 10,5 mm,

| — | jossa on jäähdytyslevy ja painettu piirilevy, jossa on vastuksia, kondensaattoreita, transistoreita, keloja, diodeja ja mikropiirejä, |
| --- | --- |

—

jossa on jäähdytyslevy ja painettu piirilevy, jossa on vastuksia, kondensaattoreita, transistoreita, keloja, diodeja ja mikropiirejä,

| — | joka kykenee käsittelemään radiotaajuussignaaleja, |
| --- | --- |

—

joka kykenee käsittelemään radiotaajuussignaaleja,

| — | jossa on keskitaajuusyksikkö, |
| --- | --- |

—

jossa on keskitaajuusyksikkö,

nimikkeen 8527 tavaroiden valmistukseen tarkoitettu (4)

0 %

–

31.12.2025

0.7987

ex 8708 50 20

ex 8708 50 55

15

50

Pallomaisen ulomman vakionopeusnivelen kuulalaakerin pidin, joka on osa ajoneuvon voimansiirtojärjestelmää ja joka on valmistettu hiillettäväksi soveltuvasta materiaalista, jonka hiilipitoisuus on vähintään 0,14 mutta enintään 0,57 prosenttia, taottu, sorvattu, rei’itetty, jyrsitty ja karkaistu

0 %

–

31.12.2025

0.7988

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

25

45

Kuulatyyppisen ulomman vakionopeusnivelen suojus, joka on tarkoitettu vääntömomentin siirtämiseen moottorista ja vaihteistosta moottoriajoneuvojen renkaisiin, ulkokehän muodossa,

| — | jossa on vähintään 6 mutta enintään 8 kuulauraa, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 6 mutta enintään 8 kuulauraa,

| — | joka on kierteitetty, |
| --- | --- |

—

joka on kierteitetty,

| — | jonka ulkoisessa evolventtihammastuksessa on vähintään 21 mutta enintään 38 hammasta, |
| --- | --- |

—

jonka ulkoisessa evolventtihammastuksessa on vähintään 21 mutta enintään 38 hammasta,

| — | joka on tarkoitettu kulkemaan teräksisillä kuulalaakereilla, joiden hiilipitoisuus on vähintään 0,48 mutta enintään 0,57 prosenttia, |
| --- | --- |

—

joka on tarkoitettu kulkemaan teräksisillä kuulalaakereilla, joiden hiilipitoisuus on vähintään 0,48 mutta enintään 0,57 prosenttia,

| — | joka on taottu, sorvattu, jyrsitty ja karkaistu |
| --- | --- |

—

joka on taottu, sorvattu, jyrsitty ja karkaistu

0 %

–

31.12.2025

0.7989

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

35

50

Tripod-mallisen sisemmän vakionopeusnivelen suojus,

| — | jonka ulkoläpimitta on vähintään 67,0 mutta enintään 99,0 mm, |
| --- | --- |

—

jonka ulkoläpimitta on vähintään 67,0 mutta enintään 99,0 mm,

| — | jossa on 3 kylmäkalibroitua rullalaakeriuraa, joiden läpimitta on vähintään 29,95 mutta enintään 49,2 mm, |
| --- | --- |

—

jossa on 3 kylmäkalibroitua rullalaakeriuraa, joiden läpimitta on vähintään 29,95 mutta enintään 49,2 mm,

| — | jonka ulkohammastuksessa on vähintään 21 mutta enintään 41 hammasta, |
| --- | --- |

—

jonka ulkohammastuksessa on vähintään 21 mutta enintään 41 hammasta,

| — | joka on taottu, sorvattu, valssattu ja karkaistu |
| --- | --- |

—

joka on taottu, sorvattu, valssattu ja karkaistu

0 %

–

31.12.2025

0.7990

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

45

55

Ulomman vakionopeusnivelen sisäkehä, joka on osa ajoneuvon voimansiirtojärjestelmää,

| — | jossa on vähintään 6 mutta enintään 8 kuulauraa, jotka soveltuvat kuulalaakereille, joiden halkaisija on vähintään 12,0 mutta enintään 24,0 mm, |
| --- | --- |

—

jossa on vähintään 6 mutta enintään 8 kuulauraa, jotka soveltuvat kuulalaakereille, joiden halkaisija on vähintään 12,0 mutta enintään 24,0 mm,

| — | joka on taottu, sorvattu, jyrsitty, lävistetty ja karkaistu |
| --- | --- |

—

joka on taottu, sorvattu, jyrsitty, lävistetty ja karkaistu

0 %

–

31.12.2025

0.7991

ex 8708 50 20

ex 8708 50 99

55

60

Tripod-mallisen sisemmän vakionopeusnivelen tripod-osa, joka on osa ajoneuvon voimansiirtojärjestelmää,

| — | jossa on 3 tappia, joiden halkaisija on vähintään 17,128 mutta enintään 25,468 mm, |
| --- | --- |

—

jossa on 3 tappia, joiden halkaisija on vähintään 17,128 mutta enintään 25,468 mm,

| — | joka on taottu, sorvattu, lävistetty ja karkaistu |
| --- | --- |

—

joka on taottu, sorvattu, lävistetty ja karkaistu

0 %

–

31.12.2025

0.7973

ex 9002 11 00

23

Objektiivit,

| — | joissa on moottoroitu tarkennus, zoomaus ja aukko, |
| --- | --- |

—

joissa on moottoroitu tarkennus, zoomaus ja aukko,

| — | joissa on elektronisesti vaihdettava infrapunan estosuodin, |
| --- | --- |

—

joissa on elektronisesti vaihdettava infrapunan estosuodin,

| — | joissa on säädettävä polttoväli, joka on vähintään 2,7 ja enintään 55 mm, |
| --- | --- |

—

joissa on säädettävä polttoväli, joka on vähintään 2,7 ja enintään 55 mm,

| — | joiden paino on enintään 100 g, |
| --- | --- |

—

joiden paino on enintään 100 g,

| — | joiden pituus on vähemmän kuin 70 mm, |
| --- | --- |

—

joiden pituus on vähemmän kuin 70 mm,

| — | joiden läpimitta on enintään 60 mm |
| --- | --- |

—

joiden läpimitta on enintään 60 mm

0 %

–

31.12.2025

---

(1)  Tullisuspensiota ei kuitenkaan sovelleta, jos käsittelyn tekee vähittäismyynti- tai ravintolayritys.

(2)  Tullisuspensio edellyttää, että tavarat ovat tietyn käyttötarkoituksen perusteella tullivalvonnassa unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1) 254 artiklan mukaisesti.

(3)  Vain arvotulli suspendoidaan. Paljoustullia kannetaan edelleen.”

(4)  Tullisuspensio edellyttää, että tavarat ovat tietyn käyttötarkoituksen perusteella tullivalvonnassa unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1) 254 artiklan mukaisesti.”

---

PÄÄTÖKSET

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/182 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/182

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2020/2232,

annettu 22 päivänä joulukuuta 2020,

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyllä sopimuksella perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta päätökseen, jolla vahvistetaan luettelo 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan sopimuksen mukaisen välimiespaneelin jäseninä, ja varallaololuettelo henkilöistä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan unionin jäseninä sopimuksen mukaisessa välimiespaneelissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin 30 päivänä tammikuuta 2020 neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (1), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sopimus Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ’erosopimus’, tehtiin 30 päivänä tammikuuta 2020 neuvoston päätöksellä (EU) 2020/135 (1), ja se tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 2020.

| (2) | Erosopimuksen 164 artiklalla perustettu sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, laatii erosopimuksen 171 artiklan 1 kohdan mukaan viimeistään erosopimuksessa vahvistetun siirtymäkauden loppuun mennessä luettelon 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiespaneelin jäseninä. Sekakomitea varmistaa, että luettelo on aina vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(2)

Erosopimuksen 164 artiklalla perustettu sekakomitea, jäljempänä ’sekakomitea’, laatii erosopimuksen 171 artiklan 1 kohdan mukaan viimeistään erosopimuksessa vahvistetun siirtymäkauden loppuun mennessä luettelon 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiespaneelin jäseninä. Sekakomitea varmistaa, että luettelo on aina vaatimusten mukainen.

| (3) | Erosopimuksen 171 artiklan 2 kohdan mukaan luetteloon on sisällytettävä ainoastaan henkilöitä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät omassa maassaan korkeimpien tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimukset tai ovat tunnetusti päteviä lainoppineita ja joilla on unionin oikeuteen ja kansainväliseen julkisoikeuteen liittyvää erityistietämystä tai -kokemusta. Luetteloon ei saa ottaa henkilöitä, jotka ovat unionin toimielinten, jäsenvaltion hallinnon tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnon jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä. |
| --- | --- |

(3)

Erosopimuksen 171 artiklan 2 kohdan mukaan luetteloon on sisällytettävä ainoastaan henkilöitä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät omassa maassaan korkeimpien tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimukset tai ovat tunnetusti päteviä lainoppineita ja joilla on unionin oikeuteen ja kansainväliseen julkisoikeuteen liittyvää erityistietämystä tai -kokemusta. Luetteloon ei saa ottaa henkilöitä, jotka ovat unionin toimielinten, jäsenvaltion hallinnon tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnon jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä.

| (4) | Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat yhdessä ehdottaneet viittä henkilöä välimiespaneelin puheenjohtajan tehtävään ja kumpikin on ehdottanut kymmentä henkilöä välimiespaneelin jäsenen tehtävään. |
| --- | --- |

(4)

Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat yhdessä ehdottaneet viittä henkilöä välimiespaneelin puheenjohtajan tehtävään ja kumpikin on ehdottanut kymmentä henkilöä välimiespaneelin jäsenen tehtävään.

| (5) | On aiheellista vahvistaa kanta, joka esitetään unionin puolesta sekakomiteassa. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista vahvistaa kanta, joka esitetään unionin puolesta sekakomiteassa.

| (6) | On myös aiheellista perustaa varallaololuettelo asiantuntijoista, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiehinä erosopimuksen mukaisesti ja joihin unioni voi ottaa yhteyttä 25 henkilön luettelon pitämiseksi ajan tasalla, |
| --- | --- |

(6)

On myös aiheellista perustaa varallaololuettelo asiantuntijoista, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiehinä erosopimuksen mukaisesti ja joihin unioni voi ottaa yhteyttä 25 henkilön luettelon pitämiseksi ajan tasalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Erosopimuksen 164 artiklan 1 kohdalla perustetussa sekakomiteassa unionin puolesta esitettävä kanta sellaisen luettelon laatimiseen, jolla vahvistetaan luettelo 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan erosopimuksen mukaisen välimiespaneelin jäseninä,

| a) | perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen; ja |
| --- | --- |

a)

perustuu tähän päätökseen liitettyyn sekakomitean päätösluonnokseen; ja

| b) | on tukea sitä, että sekakomitean kokouksen pöytäkirjaan liitetään muistio, jossa esitetään menettelyt tulevien puheenjohtajien nimeämiseksi erosopimuksen mukaisen välimiespaneelin puheenjohtajien luetteloon, sellaisena kuin se on liitettynä tähän päätökseen. |
| --- | --- |

b)

on tukea sitä, että sekakomitean kokouksen pöytäkirjaan liitetään muistio, jossa esitetään menettelyt tulevien puheenjohtajien nimeämiseksi erosopimuksen mukaisen välimiespaneelin puheenjohtajien luetteloon, sellaisena kuin se on liitettynä tähän päätökseen.

2 artikla

Varallaololuettelo henkilöistä, joita unioni voi tulevaisuudessa ehdottaa 1 artiklassa tarkoitetussa 25 henkilön luettelossa avoinna olevien paikkojen täyttämiseksi, laaditaan liitteen mukaisesti.

3 artikla

Sekakomitean päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2020/135, annettu 30 päivänä tammikuuta 2020, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen tekemisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 29, 31.1.2020, s. 1).

1

---

LUONNOS

ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROAMISESTA EUROOPAN UNIONISTA JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖSTÄ TEHDYLLÄ SOPIMUKSELLA PERUSTETUN SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2020,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

luettelon laatimisesta 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan sopimuksen mukaisen välimiespaneelin jäseninä

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen (1), jäljempänä ’erosopimus’, ja erityisesti sen 171 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sekakomitea laatii erosopimuksen 171 artiklan 1 kohdan mukaan viimeistään kyseisessä sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden loppuun mennessä luettelon 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiespaneelin jäseninä. |
| --- | --- |

(1)

Sekakomitea laatii erosopimuksen 171 artiklan 1 kohdan mukaan viimeistään kyseisessä sopimuksessa määrätyn siirtymäkauden loppuun mennessä luettelon 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan välimiespaneelin jäseninä.

| (2) | Erosopimuksen 171 artiklan 2 kohdan mukaan luetteloon on sisällytettävä ainoastaan henkilöitä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät omassa maassaan korkeimpien tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimukset tai ovat tunnetusti päteviä lainoppineita ja joilla on unionin oikeuteen ja kansainväliseen julkisoikeuteen liittyvää erityistietämystä tai -kokemusta. Luetteloon ei saa ottaa henkilöitä, jotka ovat unionin toimielinten, jäsenvaltion hallinnon tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnon jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä. |
| --- | --- |

(2)

Erosopimuksen 171 artiklan 2 kohdan mukaan luetteloon on sisällytettävä ainoastaan henkilöitä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja jotka täyttävät omassa maassaan korkeimpien tuomarinvirkojen kelpoisuusvaatimukset tai ovat tunnetusti päteviä lainoppineita ja joilla on unionin oikeuteen ja kansainväliseen julkisoikeuteen liittyvää erityistietämystä tai -kokemusta. Luetteloon ei saa ottaa henkilöitä, jotka ovat unionin toimielinten, jäsenvaltion hallinnon tai Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnon jäseniä, virkamiehiä tai muuta henkilöstöä.

| (3) | Ottaen huomioon unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen ehdotuksen viidestä henkilöstä välimiespaneelin puheenjohtajan tehtävään ja unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kummankin osaltaan tekemät ehdotukset kymmenestä henkilöstä välimiespaneelin jäsenten tehtävään, |
| --- | --- |

(3)

Ottaen huomioon unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen ehdotuksen viidestä henkilöstä välimiespaneelin puheenjohtajan tehtävään ja unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kummankin osaltaan tekemät ehdotukset kymmenestä henkilöstä välimiespaneelin jäsenten tehtävään,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Luettelo 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan erosopimuksen mukaisina välimiehinä, esitetään liitteessä I.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2021.

Tehty ...

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtajat

---

(1)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

1

---

LIITE I

sekakomitean päätökseen N:o .../2020

Erosopimuksen mukaisen välimiespaneelin puheenjohtajat

| | Corinna WISSELS |
| --- | --- |

Corinna WISSELS

| | Angelika Helene Anna NUSSBERGER |
| --- | --- |

Angelika Helene Anna NUSSBERGER

| | Jan KLUCKA |
| --- | --- |

Jan KLUCKA

| | Sir Daniel BETHLEHEM |
| --- | --- |

Sir Daniel BETHLEHEM

| | Gabrielle KAUFMANN-KOHLER |
| --- | --- |

Gabrielle KAUFMANN-KOHLER

Erosopimuksen mukaisen välimiespaneelin jäsenet

| | EU: | Hubert LEGAL |
| --- | --- | --- |

EU:

Hubert LEGAL

| | Helena JÄDERBLOM |
| --- | --- |

Helena JÄDERBLOM

| | Ursula KRIEBAUM |
| --- | --- |

Ursula KRIEBAUM

| | Jan WOUTERS |
| --- | --- |

Jan WOUTERS

| | Christoph Walter HERRMANN |
| --- | --- |

Christoph Walter HERRMANN

| | Javier DIEZ-HOCHLEITNER |
| --- | --- |

Javier DIEZ-HOCHLEITNER

| | Alice GUIMARAES-PUROKOSKI |
| --- | --- |

Alice GUIMARAES-PUROKOSKI

| | Barry DOHERTY |
| --- | --- |

Barry DOHERTY

| | Tamara Ćapeta |
| --- | --- |

Tamara Ćapeta

| | Nico SCHRIJVER |
| --- | --- |

Nico SCHRIJVER

| | Yhdistynyt kuningaskunta: | Sir Gerald BARLING |
| --- | --- | --- |

Yhdistynyt kuningaskunta:

Sir Gerald BARLING

| | Sir Christopher BELLAMY |
| --- | --- |

Sir Christopher BELLAMY

| | Zachary DOUGLAS |
| --- | --- |

Zachary DOUGLAS

| | Sir Patrick ELIAS |
| --- | --- |

Sir Patrick ELIAS

| | Dame Elizabeth GLOSTER |
| --- | --- |

Dame Elizabeth GLOSTER

| | Sir Peter GROSS |
| --- | --- |

Sir Peter GROSS

| | Toby LANDAU QC |
| --- | --- |

Toby LANDAU QC

| | Dan SAROOSHI QC |
| --- | --- |

Dan SAROOSHI QC

| | Jemima STRATFORD QC |
| --- | --- |

Jemima STRATFORD QC

| | Sir Michael WOOD |
| --- | --- |

Sir Michael WOOD

EROSOPIMUKSEN MUKAISEN VÄLIMIESPANEELIN XX. JOULUKUUTA 2020 JÄRJESTETYN KOKOUKSEN PÖYTÄKIRJAAN LIITETTÄVÄ MUISTIO, JOSSA ESITETÄÄN MENETTELYT TULEVIEN PUHEENJOHTAJIEN NIMEÄMISEKSI EROSOPIMUKSEN MUKAISEN VÄLIMIESPANEELIN PUHEENJOHTAJIEN LUETTELOON

Sekakomitea on tänään hyväksynyt luettelon 25 henkilöstä, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan erosopimuksen 171 artiklan mukaisen välimiespaneelin jäseninä. Osapuolet muistuttavat, että puheenjohtajien luettelossa oleva viides henkilö valittiin arpomalla 9. joulukuuta 2020 kummankin osapuolen edustajien läsnä ollessa.

Tasapainon varmistamiseksi olisi noudatettava kiertoa siten, että kun sen osapuolen esittämän puheenjohtajan paikka, jonka ehdokkailla on kolme paikkaa viiden ehdokkaan luettelossa, vapautuu, toinen osapuoli esittää kolmea ehdokasta, joiden joukosta ensimmäinen osapuoli valitsee kolmen työpäivän kuluessa puheenjohtajan täyttämään kyseisen paikan.

Jos sen osapuolen esittämän puheenjohtajan paikka, jonka ehdokkailla on kaksi paikkaa viiden ehdokkaan luettelossa, vapautuu, kiertoa ei sovelleta ja kyseinen osapuoli esittää kolmea ehdokasta, joiden joukosta toinen osapuoli valitsee kolmen työpäivän kuluessa puheenjohtajan täyttämään kyseisen paikan.

Puheenjohtajaluettelossa on näin ollen aina vähintään kaksi kummankin osapuolen esittämää puheenjohtajaa.

Kunkin edellä mainitun puheenjohtajavaihdon jälkeen sekakomitean olisi muutettava 25 henkilön luetteloa erosopimuksen 171 artiklan mukaisesti tehdyllä päätöksellä.

Sekakomitea tarkastelee 25 henkilön luetteloa joka tapauksessa uudelleen kahden vuoden kuluttua tänään hyväksytyn sekakomitean päätöksen voimaantulosta. Osapuolet tekevät kaikkensa ehdottaakseen yhteisesti viiden puheenjohtajan luetteloa tämän uudelleentarkastelun aikana erosopimuksen mukaisesti. Kyseisellä luettelolla olisi korvattava edellinen luettelo viimeistään kuuden kuukauden kuluttua uudelleentarkastelun alkamisesta.

Jos viidennestä puheenjohtajasta ei päästä yhteisymmärrykseen uudelleentarkastelun aikana, se osapuoli, jonka ehdokkailla on tuolloin kaksi paikkaa viiden ehdokkaan luettelossa, esittää kolmea ehdokasta, joiden joukosta toinen osapuoli valitsee kolmen työpäivän kuluessa puheenjohtajan täyttämään kyseisen paikan. Uudelleentarkastelun jälkeen sekakomitean olisi muutettava 25 henkilön luetteloa erosopimuksen 171 artiklan mukaisesti tehdyllä päätöksellä.

Kaikkien niiden ehdokkaiden, joita osapuoli on ehdottanut toisen osapuolen valittaviksi tässä muistiossa vahvistetun menettelyn mukaisesti, on täytettävä erosopimuksen 171 artiklassa määrätyt vaatimukset, ja jos osapuoli perustellusti katsoo, että näin ei ole, se varaa itselleen oikeuden vastustaa tällaisen ehdokkaan luetteloon ottamista tai nimeämistä.

---

LIITE

Varallaololuettelo ehdokkaista, jotka ovat halukkaita ja kykeneviä toimimaan unionin jäseninä erosopimuksen mukaisessa välimiespaneelissa

Myron NICOLATOS

Ezio PERILLO

Vilenas VADAPALAS

Andreas MÜLLER

Pierre d’ARGENT

Radostin Georgiev PETROV

Costas CLERIDES

Antonin MOKRY

Carri GINTER

Nikolaos MARKOPOULOS

Jukka SNELL

János MARTONYI

Alessandra PIETROBON

Ignas VEGELE

Anita KOVALEVSKA

Kaj I. HOBER

Matej AVBELJ

---

| 28.12.2020 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 437/188 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2020

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 437/188

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2020/2233,

annettu 23 päivänä joulukuuta 2020,

yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen sitomisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille (1), jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 1 artiklan 5 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Varoja, jotka saadaan takaisin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista, jäljempänä ’takaisin saadut varat’, ei voida sitoa 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta toisin päätä. |
| --- | --- |

(1)

Varoja, jotka saadaan takaisin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista, jäljempänä ’takaisin saadut varat’, ei voida sitoa 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta toisin päätä.

| (2) | On vahvaa näyttöä siitä, että vaikka AKT-maiden investointikehyksellä on edistetty Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä kumppanuussopimuksessa (2), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, määrättyjä tavoitteita eli köyhyyden vähentämistä AKT-maissa ja kyseisten maiden integroimista maailmantalouteen ja niiden kestävää kehitystä, sen panos ei tässä suhteessa ollut paras mahdollinen. Jos AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saatujen varojen käyttöä jatkettaisiin uuden toiminta- ja hallintokehyksen puitteissa, voitaisiin päästä parempiin kehitystuloksiin. |
| --- | --- |

(2)

On vahvaa näyttöä siitä, että vaikka AKT-maiden investointikehyksellä on edistetty Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisessä kumppanuussopimuksessa (2), jäljempänä ’AKT–EU-kumppanuussopimus’, määrättyjä tavoitteita eli köyhyyden vähentämistä AKT-maissa ja kyseisten maiden integroimista maailmantalouteen ja niiden kestävää kehitystä, sen panos ei tässä suhteessa ollut paras mahdollinen. Jos AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saatujen varojen käyttöä jatkettaisiin uuden toiminta- ja hallintokehyksen puitteissa, voitaisiin päästä parempiin kehitystuloksiin.

| (3) | Komissio hyväksyi 14 päivänä kesäkuuta 2018 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta, jäljempänä ’NDICI-välinettä koskeva ehdotus’; ehdotetussa asetuksessa perustetaan Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus, jäljempänä ’EKKR+-rahasto’, ja ulkosuhdetoimien takuujärjestely, joihin jäsenvaltiot voivat osoittaa rahoitusta varattavaksi toimien käynnistämiseen tietyillä alueilla, tietyissä maissa tai tietyillä aloilla tai osana jo olemassa olevia investointi-ikkunoita. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi 14 päivänä kesäkuuta 2018 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta, jäljempänä ’NDICI-välinettä koskeva ehdotus’; ehdotetussa asetuksessa perustetaan Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus, jäljempänä ’EKKR+-rahasto’, ja ulkosuhdetoimien takuujärjestely, joihin jäsenvaltiot voivat osoittaa rahoitusta varattavaksi toimien käynnistämiseen tietyillä alueilla, tietyissä maissa tai tietyillä aloilla tai osana jo olemassa olevia investointi-ikkunoita.

| (4) | AKT–EU-suurlähettiläskomitea hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 2020 päätöksen N:o 2/2020 (3), jolla muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annettua päätöstä N:o 3/2019 (4) AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamisen jatkamiseksi 30 päivään marraskuuta 2021 tai kunnes unionin ja AKT-maiden välinen uusi AKT–EU-sopimus, jäljempänä ’uusi sopimus’, tulee voimaan tai uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi. Yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 5 kohdassa vahvistettua määräaikaa, jonka kuluessa AKT-maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista takaisin saatavat varat voidaan sitoa, olisi pidennettävä 30 päivään kesäkuuta 2021, jotta AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saatavia varoja voidaan sitoa uudelleen ja AKT-maiden tukemista jatkaa, kunnes NDICI-välinettä koskevan ehdotuksen perusteella hyväksyttävä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön rahoitusväline, jäljempänä ’ulkoisen rahoituksen väline’, on täysin toimintavalmis. |
| --- | --- |

(4)

AKT–EU-suurlähettiläskomitea hyväksyi 4 päivänä joulukuuta 2020 päätöksen N:o 2/2020 (3), jolla muutetaan AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annettua päätöstä N:o 3/2019 (4) AKT–EU-kumppanuussopimuksen määräysten soveltamisen jatkamiseksi 30 päivään marraskuuta 2021 tai kunnes unionin ja AKT-maiden välinen uusi AKT–EU-sopimus, jäljempänä ’uusi sopimus’, tulee voimaan tai uuden sopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi. Yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 5 kohdassa vahvistettua määräaikaa, jonka kuluessa AKT-maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista takaisin saatavat varat voidaan sitoa, olisi pidennettävä 30 päivään kesäkuuta 2021, jotta AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saatavia varoja voidaan sitoa uudelleen ja AKT-maiden tukemista jatkaa, kunnes NDICI-välinettä koskevan ehdotuksen perusteella hyväksyttävä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön rahoitusväline, jäljempänä ’ulkoisen rahoituksen väline’, on täysin toimintavalmis.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1601 (5) perustetulla Euroopan kestävän kehityksen rahastolla (EKKR) katsotaan olevan investointitarpeiden täyttämisen sekä unionin painopisteiden ja sitoumusten kannalta erittäin tärkeä merkitys alueilla, jotka se kattaa (Saharan eteläpuolinen Afrikka ja Euroopan naapuruusmaat). |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1601 (5) perustetulla Euroopan kestävän kehityksen rahastolla (EKKR) katsotaan olevan investointitarpeiden täyttämisen sekä unionin painopisteiden ja sitoumusten kannalta erittäin tärkeä merkitys alueilla, jotka se kattaa (Saharan eteläpuolinen Afrikka ja Euroopan naapuruusmaat).

| (6) | Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä 'korkea edustaja', kehottivat 9 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan yhteisessä tiedonannossa ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia”, jäljempänä ’yhteinen tiedonanto’, unionia tukemaan kestävää kasvua ja työllisyyttä koko Afrikan mantereella. Unioni haluaa muun muassa muodostaa Afrikan kanssa kumppanuuden investointien edistämiseksi lisäämällä innovatiivisten rahoitusmekanismien käyttöä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä 'korkea edustaja', kehottivat 9 päivänä maaliskuuta 2020 antamassaan yhteisessä tiedonannossa ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia”, jäljempänä ’yhteinen tiedonanto’, unionia tukemaan kestävää kasvua ja työllisyyttä koko Afrikan mantereella. Unioni haluaa muun muassa muodostaa Afrikan kanssa kumppanuuden investointien edistämiseksi lisäämällä innovatiivisten rahoitusmekanismien käyttöä.

| (7) | Komissio ja korkea edustaja korostivat yhteisessä tiedonannossa, että rahoitusvälineillä olisi edistettävä investointeja, joilla on suuri kehitysvaikutus ja joilla pääosin tuetaan yksityistä sektoria, noudattaen 13 päivänä toukokuuta 2014 annetussa komission tiedonannossa ”Yksityissektorin roolin vahvistaminen kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa” vahvistettuja kriteereitä, joita ovat mitattavissa oleva kehitysvaikutus, täydentävyys, puolueettomuus, yhteinen etu ja yhteisrahoitus, demonstrointivaikutus ja sosiaali-, ympäristö- ja verotusnormien noudattaminen. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ja korkea edustaja korostivat yhteisessä tiedonannossa, että rahoitusvälineillä olisi edistettävä investointeja, joilla on suuri kehitysvaikutus ja joilla pääosin tuetaan yksityistä sektoria, noudattaen 13 päivänä toukokuuta 2014 annetussa komission tiedonannossa ”Yksityissektorin roolin vahvistaminen kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa” vahvistettuja kriteereitä, joita ovat mitattavissa oleva kehitysvaikutus, täydentävyys, puolueettomuus, yhteinen etu ja yhteisrahoitus, demonstrointivaikutus ja sosiaali-, ympäristö- ja verotusnormien noudattaminen.

| (8) | On tarpeen sallia, että tässä päätöksessä tarkoitetut takaisin saadut varat ovat rahoitusosuuksia ulkoisen rahoituksen välineeseen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (6) 21 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut ’ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot’), jotta rahoitetaan AKT-maille annettavaa tukea noudattaen ”yhden paketin” toimintamallia ja ulkoisen rahoituksen välineen tavoitteiden, periaatteiden ja hallintokehyksen mukaisesti käyttämällä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti rahoitusvälineitä, rahoitusta yhdistäviä toimia, talousarviotakuita tai muunlaista tukea, jota ei makseta takaisin. Tällä tavalla varmistetaan keskeytymätön siirtymä AKT-maiden investointikehyksestä ja tuotevalikoiman jatkuvuus. |
| --- | --- |

(8)

On tarpeen sallia, että tässä päätöksessä tarkoitetut takaisin saadut varat ovat rahoitusosuuksia ulkoisen rahoituksen välineeseen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (6) 21 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut ’ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot’), jotta rahoitetaan AKT-maille annettavaa tukea noudattaen ”yhden paketin” toimintamallia ja ulkoisen rahoituksen välineen tavoitteiden, periaatteiden ja hallintokehyksen mukaisesti käyttämällä asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 mukaisesti rahoitusvälineitä, rahoitusta yhdistäviä toimia, talousarviotakuita tai muunlaista tukea, jota ei makseta takaisin. Tällä tavalla varmistetaan keskeytymätön siirtymä AKT-maiden investointikehyksestä ja tuotevalikoiman jatkuvuus.

| (9) | Ulkoisen rahoituksen välineen ei pitäisi saada takaisin saatuja varoja ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina enää 31 päivän joulukuuta 2027 jälkeen. Tämän päivämäärän jälkeen kyseisten varojen saajina ovat myöhemmät rahoitusmekanismit, kunnes kyseiset varat on käytetty loppuun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta myöhempiä monivuotisia rahoituskehyksiä koskevia päätöksiä. |
| --- | --- |

(9)

Ulkoisen rahoituksen välineen ei pitäisi saada takaisin saatuja varoja ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina enää 31 päivän joulukuuta 2027 jälkeen. Tämän päivämäärän jälkeen kyseisten varojen saajina ovat myöhemmät rahoitusmekanismit, kunnes kyseiset varat on käytetty loppuun, sanotun kuitenkaan rajoittamatta myöhempiä monivuotisia rahoituskehyksiä koskevia päätöksiä.

| (10) | Ottaen huomioon arvioidut kokonaismäärät koskien kautta 2021–2027, AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saadut varat olisi siirrettävä vuosittain lisävaroiksi ulkoisen rahoituksen välineen asiaankuuluviin budjettikohtiin ohjelma-asiakirjojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Ottaen huomioon arvioidut kokonaismäärät koskien kautta 2021–2027, AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saadut varat olisi siirrettävä vuosittain lisävaroiksi ulkoisen rahoituksen välineen asiaankuuluviin budjettikohtiin ohjelma-asiakirjojen mukaisesti.

| (11) | Komission olisi ohjattava takaisin saadut varat Euroopan investointipankin (EIP) kautta, mukaan lukien EKKR+-rahaston kautta pyrkien maksimoimaan niiden kehitysvaikutuksen ja täydentävyyden ja ottaen huomioon myös velanhoitokykyyn liittyvät kysymykset. Kaikkiin toimiin olisi sovellettava EKKR+-rahaston hallintokehystä ja ”politiikka ensin”-periaatetta. |
| --- | --- |

(11)

Komission olisi ohjattava takaisin saadut varat Euroopan investointipankin (EIP) kautta, mukaan lukien EKKR+-rahaston kautta pyrkien maksimoimaan niiden kehitysvaikutuksen ja täydentävyyden ja ottaen huomioon myös velanhoitokykyyn liittyvät kysymykset. Kaikkiin toimiin olisi sovellettava EKKR+-rahaston hallintokehystä ja ”politiikka ensin”-periaatetta.

| (12) | NDICI-välinettä koskevan ehdotuksen mukaisesti takaisin saadut varat olisi ohjattava ensisijaisesti sellaisiin kehitysrahoitusvälineisiin, joihin liittyy suuria taloudellisia riskejä, kuten erityisesti vaikuttavaan rahoitukseen, pääomasijoitusrahastoihin ja vähiten kehittyneissä maissa toteutettaviin toimiin. Toimilla olisi pyrittävä saamaan aikaan mahdollisimman suuri kehitysvaikutus. |
| --- | --- |

(12)

NDICI-välinettä koskevan ehdotuksen mukaisesti takaisin saadut varat olisi ohjattava ensisijaisesti sellaisiin kehitysrahoitusvälineisiin, joihin liittyy suuria taloudellisia riskejä, kuten erityisesti vaikuttavaan rahoitukseen, pääomasijoitusrahastoihin ja vähiten kehittyneissä maissa toteutettaviin toimiin. Toimilla olisi pyrittävä saamaan aikaan mahdollisimman suuri kehitysvaikutus.

| (13) | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (7) 152 artiklan 4 kohdan mukaan peräkkäisiltä EKR-kausilta kertynyt Yhdistyneen kuningaskunnan osuus EKR:n investointikehyksestä korvataan Yhdistyneelle kuningaskunnalle, kun investointi erääntyy. Ellei toisin sovita, Yhdistyneen kuningaskunnan pääomaosuutta ei olisi sidottava uudelleen yhdennentoista EKR:n sitoumuskauden päättymisen jälkeen eikä sitä siirretä myöhemmille kausille, |
| --- | --- |

(13)

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen (7) 152 artiklan 4 kohdan mukaan peräkkäisiltä EKR-kausilta kertynyt Yhdistyneen kuningaskunnan osuus EKR:n investointikehyksestä korvataan Yhdistyneelle kuningaskunnalle, kun investointi erääntyy. Ellei toisin sovita, Yhdistyneen kuningaskunnan pääomaosuutta ei olisi sidottava uudelleen yhdennentoista EKR:n sitoumuskauden päättymisen jälkeen eikä sitä siirretä myöhemmille kausille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Pidennetään AKT-maiden investointikehyksen toimien osalta yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 5 kohdassa vahvistettua määräaikaa, jonka kuluessa AKT-maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista takaisin saatavat varat voidaan sitoa, 30 päivään kesäkuuta 2021 tai siihen saakka, kunnes asetus ulkoisen rahoituksen välineen perustamisesta tulee voimaan, sen mukaan, kumpi ajankohdista on myöhäisempi, mutta joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä marraskuuta 2021, jotta AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saatavat varat voidaan sitoa uudelleen.

2 artikla

1.   AKT-maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista 30 päivän kesäkuuta 2021 jälkeen takaisin saadut varat ovat rahoitusosuuksia ulkoisen rahoituksen välineeseen ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina, jotka käytetään rahoituksen tarjoamiseen EIP:n välityksellä EKKR+-rahaston mukaisina talousarviotakuina ja rahoitusta yhdistävinä toimina ulkosuhdetoimien takuujärjestelynä ja rahoitusvälineinä tai muuna tukena, jota ei makseta takaisin EKKR+-rahaston tavoitteiden, periaatteiden ja hallintokehyksen mukaisesti.

2.   Takaisin saadut varat ovat 31 päivän joulukuuta 2027 jälkeen ja siihen saakka, kun kyseiset varat on käytetty loppuun, rahoitusosuuksia ulkoisen rahoituksen välineen myöhemmin korvaaviin unionin ulkoisiin rahoitusvälineisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta myöhempiä monivuotisia rahoituskehyksiä koskevia päätöksiä.

3.   Tässä päätöksessä ’takaisin saaduilla varoilla’ tarkoitetaan kaikkia tuloja, mukaan lukien osingot, pääomavoitot, vakuuspalkkiot, lainojen korot ja AKT-maiden investointikehyksen nimissä hallussa pidettäviä käteisvaroja varten avatuilla tileillä olevien määrien korot. Niillä tarkoitetaan myös AKT-maiden investointikehyksen toimista saatuja kassavaroista tehdyistä sijoituksista maksettavia korvauksia ja takaisinmaksuja, mukaan lukien pääoman palautukset, vapautetut vakuudet ja lainojen lyhennykset. Takaisin saaduiksi varoiksi katsotaan myös varat, jotka ovat peräisin takaisin saatujen varojen vapauttamisesta.

4.   Takaisin saatuihin varoihin sovelletaan ulkoisen rahoituksen välineen sovellettavia sääntöjä ja menettelyjä.

3 artikla

Rahoitusosuudet varataan AKT-maille.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021 lukuun ottamatta 2 artiklaa, jota sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2021 tai siitä päivästä, jona asetus ulkoisen rahoituksen välineen perustamisesta tulee voimaan, sen mukaan, kumpi ajankohdista on myöhäisempi.

Tehty Brysselissä 23 päivänä joulukuuta 2020.

Neuvoston puolesta

Puhemies

M. ROTH

---

(1)  
  EUVL L 210, 6.8.2013, s. 1.

1

(2)  
  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

2

(3)  AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 2/2020, annettu 4 päivänä joulukuuta 2020, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä annetun AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätöksen N:o 3/2019 muuttamisesta (EUVL L 420, 14.12.2020, s. 32)

3

(4)  AKT–EU-suurlähettiläskomitean päätös N:o 3/2019, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, AKT–EU-kumppanuussopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisten siirtymävaiheen toimenpiteiden hyväksymisestä (EUVL L 1, 3.1.2020, s. 3).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1601, annettu 26 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR), EKKR-takuun ja EKKR-takuurahaston perustamisesta (EUVL L 249, 27.9.2017, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

6

(7)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

7

---