# Europeiska unionens L 351/2020

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 351 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 63 årgången22 oktober 2020 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 351

Svensk utgåva

Lagstiftning

63 årgången22 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1533 av den 15 oktober 2020 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Limone dell’Etna [SGB]) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1534 av den 21 oktober 2020 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 2 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1535 av den 21 oktober 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2020) 7388]

   (
  1
  ) | 37 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1533 av den 15 oktober 2020 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Limone dell’Etna [SGB])

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1534 av den 21 oktober 2020 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

2

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1535 av den 21 oktober 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater
  [delgivet med nr C(2020) 7388]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2020) 7388]

1

37

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar ( EUT L 142, 30.4.2004 ) | 64 |
| | * | Rättelse till kommissionens genomförandebeslut >(EU) 2020/674 av den 15 maj 2020 om det föreslagna medborgarinitiativet Inför medborgarlön i hela EU( EUT L 158, 20.5.2020 ) | 65 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar ( EUT L 142, 30.4.2004 )

( EUT L 142, 30.4.2004 )

64

*

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut >(EU) 2020/674 av den 15 maj 2020 om det föreslagna medborgarinitiativet Inför medborgarlön i hela EU( EUT L 158, 20.5.2020 )

( EUT L 158, 20.5.2020 )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1533

av den 15 oktober 2020

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Limone dell’Etna” [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Limone dell’Etna” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Italiens ansökan om registrering av namnet ”Limone dell’Etna” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Limone dell’Etna” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Limone dell’Etna” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Limone dell’Etna” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 204, 18.6.2020, s. 24.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/2

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2020/1534

av den 21 oktober 2020

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 1355/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en specifik tull per företag på mellan 361,40–531,20 euro/ton nettoproduktvikt. |
| --- | --- |

(1)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 1355/2008 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). Åtgärderna infördes i form av en specifik tull per företag på mellan 361,40–531,20 euro/ton nettoproduktvikt.

2

Kina

| (2) | Åtgärderna ogiltigförklarades av Europeiska unionens domstol den 22 mars 2012 (3), men återinfördes den 18 februari 2013 genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 (4). |
| --- | --- |

(2)

Åtgärderna ogiltigförklarades av Europeiska unionens domstol den 22 mars 2012 (3), men återinfördes den 18 februari 2013 genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 (4).

3

4

| (3) | Åtgärderna bibehölls genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1313/2014 (5) efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Åtgärderna bibehölls genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1313/2014 (5) efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

5

1.2   Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetens utgång

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för den gällande åtgärden (6) begärde Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (nedan kallad Fenaval eller sökanden), såsom företrädare för producenter som svarar för 100 % av unionens sammanlagda produktion av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.), att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas. Fenaval hävdade att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut för den gällande åtgärden (6) begärde Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (nedan kallad Fenaval eller sökanden), såsom företrädare för producenter som svarar för 100 % av unionens sammanlagda produktion av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.), att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas. Fenaval hävdade att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning och fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin.

6

Fenaval

| (5) | Den 10 december 2019 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (7) om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) av de gällande åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Den 10 december 2019 offentliggjorde kommissionen ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (7) om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) av de gällande åtgärderna enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

Europeiska unionens officiella tidning

7

tillkännagivandet om inledande

1.3   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (6) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2018–30 september 2019 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 oktober 2015–30 september 2019 (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden 1 oktober 2018–30 september 2019 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden 1 oktober 2015–30 september 2019 (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (7) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen tog i synnerhet kontakt med sökanden, de kända exporterande producenterna i Kina, de kända icke-närstående importörerna i unionen och de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att delta i undersökningen. Kommissionen tog i synnerhet kontakt med sökanden, de kända exporterande producenterna i Kina, de kända icke-närstående importörerna i unionen och de kinesiska myndigheterna.

| (8) | Alla berörda parter uppmanades att lämna synpunkter och uppgifter samt framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(8)

Alla berörda parter uppmanades att lämna synpunkter och uppgifter samt framlägga bevisning till stöd för dessa inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. De berörda parterna gavs också tillfälle att begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5   Stickprov

Stickprov

| (9) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande producenter i Kina

| (10) | Sökanden rapporterade en förteckning över 33 kinesiska exportörer/producenter av den berörda produkten (8). Eftersom ett stort antal exportörer/producenter i Kina föreföll vara berörda angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att göra ett urval. |
| --- | --- |

(10)

Sökanden rapporterade en förteckning över 33 kinesiska exportörer/producenter av den berörda produkten (8). Eftersom ett stort antal exportörer/producenter i Kina föreföll vara berörda angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle kunna komma att göra ett urval.

8

| (11) | För att avgöra om ett stickprov var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(11)

För att avgöra om ett stickprov var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande producenter i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande producenter som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (12) | Fem producenter eller grupper av producenter i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med tanke på det stora antalet kända exportörer/producenter av den produkt som översynen gäller i Kina ansågs graden av samarbetsvilja vara låg. |
| --- | --- |

(12)

Fem producenter eller grupper av producenter i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med tanke på det stora antalet kända exportörer/producenter av den produkt som översynen gäller i Kina ansågs graden av samarbetsvilja vara låg.

| (13) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av en producent och två grupper av producenter med den största kapacitetsvolymen och exportvolymen till Europeiska unionen. Två av grupperna av företag i urvalet sålde också betydande kvantiteter på den kinesiska hemmamarknaden. Detta urval omfattade 69 % av den rapporterade volymen som exporterades till Europeiska unionen under perioden 1 oktober 2018–30 september 2019. Exportörernas frågeformulär gjordes tillgängliga online (9) dagen för inledandet och länken till webbplatsen skickades till alla berörda parter. Företagen i urvalet hade 30 dagar på sig att lämna in svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen ett preliminärt urval av en producent och två grupper av producenter med den största kapacitetsvolymen och exportvolymen till Europeiska unionen. Två av grupperna av företag i urvalet sålde också betydande kvantiteter på den kinesiska hemmamarknaden. Detta urval omfattade 69 % av den rapporterade volymen som exporterades till Europeiska unionen under perioden 1 oktober 2018–30 september 2019. Exportörernas frågeformulär gjordes tillgängliga online (9) dagen för inledandet och länken till webbplatsen skickades till alla berörda parter. Företagen i urvalet hade 30 dagar på sig att lämna in svar på frågeformuläret.

9

| (14) | En grupp och en producent som ingick i urvalet beslutade dock att dra tillbaka samarbetet. Kommissionen beslutade därför att fortsätta undersökningen med samtliga återstående samarbetsvilliga företag (två företag och en grupp av företag). Kort efter det att kommissionen informerat samtliga samarbetsvilliga exporterande företag om att de skulle fylla i frågeformuläret för exporterande producenter, drog två exporterande producenter tillbaka sitt samarbete. Bara en grupp exporterande producenter lämnade de begärda uppgifterna. Denna grupp svarar för omkring [45 %–65 %] av all kinesisk export till unionen. |
| --- | --- |

(14)

En grupp och en producent som ingick i urvalet beslutade dock att dra tillbaka samarbetet. Kommissionen beslutade därför att fortsätta undersökningen med samtliga återstående samarbetsvilliga företag (två företag och en grupp av företag). Kort efter det att kommissionen informerat samtliga samarbetsvilliga exporterande företag om att de skulle fylla i frågeformuläret för exporterande producenter, drog två exporterande producenter tillbaka sitt samarbete. Bara en grupp exporterande producenter lämnade de begärda uppgifterna. Denna grupp svarar för omkring [45 %–65 %] av all kinesisk export till unionen.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (15) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla kända importörer/distributörer att fylla i det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads alla kända importörer/distributörer att fylla i det stickprovsformulär som bifogades tillkännagivandet om inledande.

| (16) | Bara fyra importörer besvarade stickprovsformuläret och därför ansågs ett stickprovsförfarande inte vara nödvändigt. |
| --- | --- |

(16)

Bara fyra importörer besvarade stickprovsformuläret och därför ansågs ett stickprovsförfarande inte vara nödvändigt.

1.6   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (17) | Kommissionen skickade ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten i Kina av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Frågeformulären för unionsproducenter, importörer, användare och exporterande producenter i Kina gjordes tillgängliga online (10) den dag då undersökningen inleddes. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen skickade ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten i Kina av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Frågeformulären för unionsproducenter, importörer, användare och exporterande producenter i Kina gjordes tillgängliga online (10) den dag då undersökningen inleddes.

10

| (18) | Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de två unionsproducenterna, tretton råvaruleverantörerna och en exporterande producent i Kina. En importör och en användare lämnade ofullständiga svar på frågeformuläret. De kinesiska myndigheterna besvarade inte frågeformuläret om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de två unionsproducenterna, tretton råvaruleverantörerna och en exporterande producent i Kina. En importör och en användare lämnade ofullständiga svar på frågeformuläret. De kinesiska myndigheterna besvarade inte frågeformuläret om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

| (19) | På grund av åtgärderna för att begränsa rörelsefriheten och reserestriktioner till följd av covid-19-utbrottet både globalt och inom unionen, genomfördes slutligen inte planerade kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen på plats hos följande juridiska personer.
  Unionsproducenter:






  — | Agricultura y Conservas SA Algemesí, Valencia, Spanien. |
| --- | --- | --- |

(19)

På grund av åtgärderna för att begränsa rörelsefriheten och reserestriktioner till följd av covid-19-utbrottet både globalt och inom unionen, genomfördes slutligen inte planerade kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen på plats hos följande juridiska personer.

Unionsproducenter:

—

Agricultura y Conservas SA Algemesí, Valencia, Spanien.

| — | Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien. |
| --- | --- |

—

Industrias Videca SA, Villanueva de Castellón, Valencia, Spanien.

Exporterande producenter i Kina och närstående handlare:

| — | Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd och dess närstående företag Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (nedan kallad den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter eller Yiguan-gruppen). |
| --- | --- |

—

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd och dess närstående företag Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd (nedan kallad den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter eller Yiguan-gruppen).

den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter

Yiguan-gruppen

| (20) | Eftersom inga kontrollbesök på plats kunde göras hos de ovannämnda företagen till följd av covid-19-utbrottet beaktade kommissionen de uppgifter som parterna lämnat in på ett korrekt sätt (såsom svar på frågeformuläret eller svar på skrivelser med begäran om komplettering) i enlighet med tillkännagivandet av den 16 mars 2020 om konsekvenserna av covid-19-utbrottet i samband med antidumpnings- och antisubventionsundersökningarna (11). |
| --- | --- |

(20)

Eftersom inga kontrollbesök på plats kunde göras hos de ovannämnda företagen till följd av covid-19-utbrottet beaktade kommissionen de uppgifter som parterna lämnat in på ett korrekt sätt (såsom svar på frågeformuläret eller svar på skrivelser med begäran om komplettering) i enlighet med tillkännagivandet av den 16 mars 2020 om konsekvenserna av covid-19-utbrottet i samband med antidumpnings- och antisubventionsundersökningarna (11).

11

| (21) | Kommissionen dubbelkontrollerade på distans alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och av unionens intresse. Kommissionen dubbelkontrollerade på distans de två unionsproducenterna och den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen dubbelkontrollerade på distans alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för fastställandet av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och av unionens intresse. Kommissionen dubbelkontrollerade på distans de två unionsproducenterna och den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter.

1.7   Synpunkter på klagomålet och inledandet av undersökningen

Synpunkter på klagomålet och inledandet av undersökningen

| (22) | Den 16 januari 2020 lämnade två berörda parter, nämligen den kinesiska handelskammaren för import och export av livsmedel, inhemska produkter och animaliska biprodukter (nedan kallad den kinesiska handelskammaren), såsom företrädare för ett antal kinesiska exporterande producenter, och Yiguan-gruppen, synpunkter på klagomålet och på inledandet av undersökningen (12). |
| --- | --- |

(22)

Den 16 januari 2020 lämnade två berörda parter, nämligen den kinesiska handelskammaren för import och export av livsmedel, inhemska produkter och animaliska biprodukter (nedan kallad den kinesiska handelskammaren), såsom företrädare för ett antal kinesiska exporterande producenter, och Yiguan-gruppen, synpunkter på klagomålet och på inledandet av undersökningen (12).

kinesiska handelskammaren för import och export av livsmedel, inhemska produkter och animaliska biprodukter

den kinesiska handelskammaren

12

| (23) | Den kinesiska handelskammaren hävdade främst att inledandet av det nuvarande förfarandet vid giltighetstidens utgång inte var motiverat och att detta förfarande därför omedelbart borde avslutas av följande skäl:






  — | De påstådda snedvridningarna av marknaden och tillämpningen av artikel 2.6 a för att fastställa dumpningsmarginaler är inte förenliga med WTO-reglerna. |
| --- | --- | --- |

(23)

Den kinesiska handelskammaren hävdade främst att inledandet av det nuvarande förfarandet vid giltighetstidens utgång inte var motiverat och att detta förfarande därför omedelbart borde avslutas av följande skäl:

—

De påstådda snedvridningarna av marknaden och tillämpningen av artikel 2.6 a för att fastställa dumpningsmarginaler är inte förenliga med WTO-reglerna.

| — | Klagomålet innehåller vilseledande uppgifter och missuppfattningar om Kinas ekonomiska struktur och det finns inga underbyggda bevis för att priserna på citrusfrukter är snedvridna. Den kinesiska handelskammaren tog också upp frågan om statsägda företags roll på vissa kinesiska marknader - statlig närvaro och marknadssnedvridningar, markanvändningsrättigheter, påstådd diskriminering genom politiska strategier eller åtgärder och arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

—

Klagomålet innehåller vilseledande uppgifter och missuppfattningar om Kinas ekonomiska struktur och det finns inga underbyggda bevis för att priserna på citrusfrukter är snedvridna. Den kinesiska handelskammaren tog också upp frågan om statsägda företags roll på vissa kinesiska marknader - statlig närvaro och marknadssnedvridningar, markanvändningsrättigheter, påstådd diskriminering genom politiska strategier eller åtgärder och arbetskraftskostnader.

| — | EU:s gemensamma jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

—

EU:s gemensamma jordbrukspolitik.

| — | Subventioner och stödsystem till jordbrukare från den spanska regeringen på jordbruksområdet. |
| --- | --- |

—

Subventioner och stödsystem till jordbrukare från den spanska regeringen på jordbruksområdet.

| — | Det finns inte tillräcklig bevisning för att påvisa att det är sannolikt att skadan återkommer eller fortsätter. |
| --- | --- |

—

Det finns inte tillräcklig bevisning för att påvisa att det är sannolikt att skadan återkommer eller fortsätter.

| (24) | Kommissionen avvisade alla argument från den kinesiska handelskammaren. Den särskilda motiveringen till att avvisa de argument som den kinesiska handelskammaren fört fram finns i:






  — | Skäl 54 om förenligheten hos den metod som använts för att fastställa normalvärdet med WTO-reglerna och avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9 om de betydande snedvridningarna av kostnader och priser i Kina, inklusive de för insatsvaror som används vid produktionen av konserverade mandariner. |
| --- | --- | --- |

(24)

Kommissionen avvisade alla argument från den kinesiska handelskammaren. Den särskilda motiveringen till att avvisa de argument som den kinesiska handelskammaren fört fram finns i:

—

Skäl 54 om förenligheten hos den metod som använts för att fastställa normalvärdet med WTO-reglerna och avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9 om de betydande snedvridningarna av kostnader och priser i Kina, inklusive de för insatsvaror som används vid produktionen av konserverade mandariner.

| — | Skäl 55 om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och stödsystem för spanska jordbrukare. |
| --- | --- |

—

Skäl 55 om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och stödsystem för spanska jordbrukare.

| — | Avsnitt 4 om sannolikheten för återkommande eller fortsatt skada. |
| --- | --- |

—

Avsnitt 4 om sannolikheten för återkommande eller fortsatt skada.

1.8   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (25) | Den 5 augusti 2020 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att bibehålla antidumpningstullarna (nedan kallat det slutliga utlämnandet av uppgifter) och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. Synpunkter inkom bara från den kinesiska handelskammaren. |
| --- | --- |

(25)

Den 5 augusti 2020 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka den avsåg att bibehålla antidumpningstullarna (nedan kallat det slutliga utlämnandet av uppgifter) och uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter. Synpunkter inkom bara från den kinesiska handelskammaren.

det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (26) | Ingen begäran om ett hörande mottogs. |
| --- | --- |

(26)

Ingen begäran om ett hörande mottogs.

| (27) | Den 7 september 2020 lämnade kommissionen till samtliga berörda parter ett ytterligare slutligt utlämnande för att införa en övervakningsklausul. Alla berörda parter beviljades en tidsfrist på tre dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. |
| --- | --- |

(27)

Den 7 september 2020 lämnade kommissionen till samtliga berörda parter ett ytterligare slutligt utlämnande för att införa en övervakningsklausul. Alla berörda parter beviljades en tidsfrist på tre dagar inom vilken de kunde lämna synpunkter på det ytterligare slutliga utlämnandet av uppgifter. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

Berörd produkt

| (28) | Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel enligt gällande definition i tulltaxenummer 2008 i HS (Harmoniserade systemet), med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (konserverade mandariner). |
| --- | --- |

(28)

Den produkt som är föremål för översyn är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel enligt gällande definition i tulltaxenummer 2008 i HS (Harmoniserade systemet), med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (konserverade mandariner).

den berörda produkten

| (29) | Den berörda produkten erhålls genom skalning och delning av vissa sorter av små citrusfrukter (främst satsumas), som sedan förpackas inlagd i sockersirap, saft eller vatten i olika storlekar för att möta de särskilda krav som gäller för de olika marknaderna. |
| --- | --- |

(29)

Den berörda produkten erhålls genom skalning och delning av vissa sorter av små citrusfrukter (främst satsumas), som sedan förpackas inlagd i sockersirap, saft eller vatten i olika storlekar för att möta de särskilda krav som gäller för de olika marknaderna.

| (30) | Satsumas, klementiner och andra små citrusfrukter går vanligtvis under samlingsnamnet mandariner. De flesta av dessa olika fruktsorter kan användas färska eller för bearbetning. De liknar varandra och betraktas därför beredda eller konserverade som samma produkt. |
| --- | --- |

(30)

Satsumas, klementiner och andra små citrusfrukter går vanligtvis under samlingsnamnet mandariner. De flesta av dessa olika fruktsorter kan användas färska eller för bearbetning. De liknar varandra och betraktas därför beredda eller konserverade som samma produkt.

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (31) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  a) | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(31)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

a)

Den berörda produkten.

| b) | Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina. |
| --- | --- |

b)

Den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Kina.

| c) | Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (32) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (33) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

| (34) | Under översynsperioden fortsatte importen av konserverade mandariner på liknande nivåer som i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (dvs. från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013). I absoluta tal uppgick importen från Kina till 19 152 ton under översynsperioden. Den samarbetsvilliga exporterande gruppen av producenter står för cirka [17 %–25 %] av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(34)

Under översynsperioden fortsatte importen av konserverade mandariner på liknande nivåer som i den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång (dvs. från och med den 1 oktober 2012 till och med den 30 september 2013). I absoluta tal uppgick importen från Kina till 19 152 ton under översynsperioden. Den samarbetsvilliga exporterande gruppen av producenter står för cirka [17 %–25 %] av unionsmarknaden.

| (35) | Den sammanlagda deklarerade produktionskapaciteten för den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter uppgick till ungefär 5 % av den totala uppskattade kinesiska produktionskapaciteten. Med tanke på den låga graden av samarbetsvilja tillämpade kommissionen artikel 18 och grundade sina avgöranden om den kinesiska marknaden för konserverade mandariner, inbegripet produktion, kapacitet och outnyttjad kapacitet, på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(35)

Den sammanlagda deklarerade produktionskapaciteten för den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter uppgick till ungefär 5 % av den totala uppskattade kinesiska produktionskapaciteten. Med tanke på den låga graden av samarbetsvilja tillämpade kommissionen artikel 18 och grundade sina avgöranden om den kinesiska marknaden för konserverade mandariner, inbegripet produktion, kapacitet och outnyttjad kapacitet, på tillgängliga uppgifter.

| (36) | De nedan angivna undersökningsresultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning grundades särskilt på uppgifterna i begäran om översyn, de statistikuppgifter som baserades på de data som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6), samt svaren på stickprovsformuläret som erhölls vid tidpunkten för inledandet, frågeformulärssvaren från Yiguan-gruppen och de uppgifter som lämnats av den kinesiska handelskammaren. Dessutom använde sig kommissionen av andra källor med offentligt tillgänglig information såsom databaserna Global Trade Atlas (13) (nedan kallad GTA) och Orbis Bureau van Dijk (14) (nedan kallad Orbis). |
| --- | --- |

(36)

De nedan angivna undersökningsresultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning grundades särskilt på uppgifterna i begäran om översyn, de statistikuppgifter som baserades på de data som rapporterats till kommissionen av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databasen enligt artikel 14.6), samt svaren på stickprovsformuläret som erhölls vid tidpunkten för inledandet, frågeformulärssvaren från Yiguan-gruppen och de uppgifter som lämnats av den kinesiska handelskammaren. Dessutom använde sig kommissionen av andra källor med offentligt tillgänglig information såsom databaserna Global Trade Atlas (13) (nedan kallad GTA) och Orbis Bureau van Dijk (14) (nedan kallad Orbis).

databasen enligt artikel 14.6

13

GTA

14

Orbis

3.1.1   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (37) | Eftersom det fanns tillräcklig bevisning i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång vid inledandet av undersökningen som pekade på att det kan föreligga betydande snedvridningar på Kinas hemmamarknad i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen ansåg kommissionen det lämpligt att inleda undersökningen rörande Kina i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom det fanns tillräcklig bevisning i begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång vid inledandet av undersökningen som pekade på att det kan föreligga betydande snedvridningar på Kinas hemmamarknad i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen ansåg kommissionen det lämpligt att inleda undersökningen rörande Kina i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen.

| (38) | För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande därför alla kända producenter i Kina att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att producera den produkt som översynen gäller. Fem producenter lämnade in de relevanta uppgifterna. |
| --- | --- |

(38)

För att samla in nödvändiga uppgifter för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen i tillkännagivandet om inledande därför alla kända producenter i Kina att lämna de uppgifter som begärs i bilaga III till tillkännagivandet när det gäller de insatsvaror som används för att producera den produkt som översynen gäller. Fem producenter lämnade in de relevanta uppgifterna.

| (39) | För att få de uppgifter som kommissionen ansåg nödvändiga för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna på Kinas hemmamarknad i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen skickade kommissionen även ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. Inget svar inkom från de kinesiska myndigheterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Kommissionen mottog inget svar från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(39)

För att få de uppgifter som kommissionen ansåg nödvändiga för sin undersökning om de påstådda betydande snedvridningarna på Kinas hemmamarknad i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen skickade kommissionen även ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. Inget svar inkom från de kinesiska myndigheterna. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Kommissionen mottog inget svar från de kinesiska myndigheterna.

| (40) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen också alla berörda parter att senast 37 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa avseende lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen på Kina. |
| --- | --- |

(40)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen också alla berörda parter att senast 37 dagar efter det att detta tillkännagivande offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa avseende lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen på Kina.

Europeiska unionens officiella tidning

| (41) | Den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen lämnade en kommentar om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Kommissionen tog upp dessa påståenden i skäl 54. |
| --- | --- |

(41)

Den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen lämnade en kommentar om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Kommissionen tog upp dessa påståenden i skäl 54.

| (42) | I tillkännagivandet om inledande förklarade kommissionen också att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kunde komma att behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet för exporterande producenter baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden. |
| --- | --- |

(42)

I tillkännagivandet om inledande förklarade kommissionen också att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kunde komma att behöva välja ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet för exporterande producenter baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden.

| (43) | Den 23 januari 2020 informerade kommissionen alla berörda parter genom en första notering i ärendehandlingarna (15) (nedan kallad den första noteringen om produktionsfaktorer) i syfte att inhämta deras synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet för exporterande producenter i Kina i enlighet med artikel 2.6a e andra strecksatsen i grundförordningen. I noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi, arbetskraft och avfall, som de exporterande producenterna använder i produktionen av den berörda produkten. På grundval av de kriterier som styr valet av icke snedvridna priser eller referensvärden identifierade kommissionen dessutom Turkiet som det lämpligaste representativa landet i det skedet. |
| --- | --- |

(43)

Den 23 januari 2020 informerade kommissionen alla berörda parter genom en första notering i ärendehandlingarna (15) (nedan kallad den första noteringen om produktionsfaktorer) i syfte att inhämta deras synpunkter på de relevanta källor som kommissionen kan använda sig av för att fastställa normalvärdet för exporterande producenter i Kina i enlighet med artikel 2.6a e andra strecksatsen i grundförordningen. I noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, såsom material, energi, arbetskraft och avfall, som de exporterande producenterna använder i produktionen av den berörda produkten. På grundval av de kriterier som styr valet av icke snedvridna priser eller referensvärden identifierade kommissionen dessutom Turkiet som det lämpligaste representativa landet i det skedet.

15

den första noteringen om produktionsfaktorer

| (44) | Kommissionen gav alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen mottog synpunkter från Fenaval och Frucom (16). |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen gav alla berörda parter tillfälle att lämna synpunkter. Kommissionen mottog synpunkter från Fenaval och Frucom (16).

16

| (45) | Kommissionen bemötte dessa synpunkter i en andra notering om källorna för fastställande av normalvärdet, daterad den 29 maj 2020 (nedan kallad den andra noteringen om produktionsfaktorer). I denna notering lämnade kommissionen ytterligare klargöranden i fråga om förteckningen över produktionsfaktorer och upprepade slutsatsen att Turkiet var det lämpligaste representativa landet enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen bemötte dessa synpunkter i en andra notering om källorna för fastställande av normalvärdet, daterad den 29 maj 2020 (nedan kallad den andra noteringen om produktionsfaktorer). I denna notering lämnade kommissionen ytterligare klargöranden i fråga om förteckningen över produktionsfaktorer och upprepade slutsatsen att Turkiet var det lämpligaste representativa landet enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.

3.2   Normalvärde för de samarbetsvilliga exporterande producenterna

Normalvärde för de samarbetsvilliga exporterande producenterna

| (46) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska ”normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(46)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska ”normalvärdet vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (47) | Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras närmare nedan drog kommissionen i föreliggande undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter och på grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja och avsaknaden av underbyggda invändningar från de exporterande producenterna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden”, och ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras närmare nedan drog kommissionen i föreliggande undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgängliga uppgifter och på grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja och avsaknaden av underbyggda invändningar från de exporterande producenterna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6 a i grundförordningen.

3.2.1   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

3.2.1.1   Inledning

| (48) | Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:






  — | den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter, |
| --- | --- | --- |

(48)

Följande anges i artikel 2.6a b i grundförordningen: ”Betydande snedvridningar är sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar ska hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av följande aspekter:

—

den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter,

| — | förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader, |
| --- | --- |

—

förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader,

| — | förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna, |
| --- | --- |

—

förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna,

| — | avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt, |
| --- | --- |

—

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt,

| — | snedvridna lönekostnader, |
| --- | --- |

—

snedvridna lönekostnader,

snedvridna lönekostnader,

| — | tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.” |
| --- | --- |

—

tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

tillgång till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten.”

| (49) | Enligt artikel 2.6a b i grundförordningen ska bedömningen av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a bland annat beakta den icke uttömmande förteckningen över aspekter i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är uttömmande behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Alla slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a ska dock göras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger staten betydande befogenheter att utöva inflytande i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av en fri utveckling av marknadskrafterna. |
| --- | --- |

(49)

Enligt artikel 2.6a b i grundförordningen ska bedömningen av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a bland annat beakta den icke uttömmande förteckningen över aspekter i den föregående bestämmelsen. I enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen bör vid bedömningen av huruvida det föreligger betydande snedvridningar hänsyn bland annat tas till de potentiella följderna av en eller flera av dessa aspekter för priser och kostnader i den berörda produktens exportland. Eftersom denna förteckning inte är uttömmande behöver inte alla aspekter beaktas för att dra en slutsats om förekomsten av betydande snedvridningar. Samma faktiska omständigheter kan dessutom användas för att påvisa förekomsten av en eller flera aspekter i förteckningen. Alla slutsatser om betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a a ska dock göras på grundval av all tillgänglig bevisning. I den övergripande bedömningen avseende förekomsten av snedvridningar kan även förhållandena och situationen generellt sett i exportlandet beaktas, särskilt där de grundläggande delarna av det exporterande landets ekonomiska och administrativa struktur ger staten betydande befogenheter att utöva inflytande i ekonomin på ett sätt som gör att priser och kostnader inte är resultatet av en fri utveckling av marknadskrafterna.

| (50) | Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.” |
| --- | --- |

(50)

Följande anges i artikel 2.6a c i grundförordningen: ”När kommissionen har välgrundade indikationer på en eventuell förekomst av sådana betydande snedvridningar som avses i led b i ett visst land eller i en viss sektor i det landet, och när så är lämpligt för en effektiv tillämpning av denna förordning, ska kommissionen utarbeta, offentliggöra och regelbundet uppdatera en rapport som beskriver de marknadsförhållanden som avses i led b i det landet eller den sektorn.”

| (51) | I enlighet med denna bestämmelse har kommissionen utgett en landsrapport för Kina (nedan kallad rapporten) (17), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten infördes i undersökningens ärendehandlingar i det inledande skedet. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i ärendehandlingarna vid tidpunkten för inledandet. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med denna bestämmelse har kommissionen utgett en landsrapport för Kina (nedan kallad rapporten) (17), som visar att det finns ett betydande statligt inflytande på många nivåer i ekonomin, inbegripet specifika snedvridningar av många centrala produktionsfaktorer (såsom mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft) samt inom specifika sektorer (såsom stål och kemikalier). Rapporten infördes i undersökningens ärendehandlingar i det inledande skedet. Berörda parter uppmanades att motbevisa, kommentera eller komplettera bevisningen i ärendehandlingarna vid tidpunkten för inledandet.

rapporten

17

| (52) | Såsom anges i skäl 18 har de kinesiska myndigheterna inte kommenterat eller lämnat bevisning som stödjer eller motbevisar den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inbegripet rapporten, om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller om lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det nu aktuella fallet. |
| --- | --- |

(52)

Såsom anges i skäl 18 har de kinesiska myndigheterna inte kommenterat eller lämnat bevisning som stödjer eller motbevisar den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, inbegripet rapporten, om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller om lämpligheten av att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det nu aktuella fallet.

| (53) | Såsom nämns i skäl 23 lämnade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen synpunkter i detta avseende. Båda hävdade att tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen varken var rättsligt eller faktiskt motiverad. Enligt den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen beror detta på att artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal inte erkänner begreppet betydande snedvridning. Vidare var EU:s beräkning av det konstruerade normalvärdet enligt den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens uppfattning inte förenlig med artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal och överprövningsorganets tolkning av denna i målet EU–Biodiesel (Argentina), enligt vilken fastställandet av normalvärdet endast är tillåtet om ”det inte förekommer någon försäljning av den likadana produkten vid normal handel på exportlandets hemmamarknad eller när försäljningen på grund av den särskilda situationen på marknaden (...) inte medger en riktig jämförelse”. Den kinesiska handelskammaren hävdade att förekomsten av betydande snedvridningar varken omfattas av kategorin försäljning som inte sker vid ”normal handel” eller av kategorin en ”särskild marknadssituation”. Dessutom hänvisade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen till en påstådd brist på förklaring av exakt hur det statliga inflytandet påverkar priserna och följaktligen leder till snedvridningar. Vidare tog den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen också upp frågor om huruvida de stödsystem som finns inom unionens gemensamma jordbrukspolitik och/eller spansk nationell lagstiftning skulle kunna leda till statlig inblandning och därmed till att motsvarande kostnader och priser för unionsproducenter av konserverade mandariner snedvrids. I detta sammanhang anmodar den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen kommissionen att inte tillämpa artikel 2.6a på grund av jordbrukssektorns särdrag, som enligt deras uppfattning är en unik sektor för vilken alla länder i världen genomför en viss stödpolitik. |
| --- | --- |

(53)

Såsom nämns i skäl 23 lämnade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen synpunkter i detta avseende. Båda hävdade att tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen varken var rättsligt eller faktiskt motiverad. Enligt den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen beror detta på att artikel 2.2 i WTO:s antidumpningsavtal inte erkänner begreppet betydande snedvridning. Vidare var EU:s beräkning av det konstruerade normalvärdet enligt den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens uppfattning inte förenlig med artikel 2.2.1.1 i WTO:s antidumpningsavtal och överprövningsorganets tolkning av denna i målet EU–Biodiesel (Argentina), enligt vilken fastställandet av normalvärdet endast är tillåtet om ”det inte förekommer någon försäljning av den likadana produkten vid normal handel på exportlandets hemmamarknad eller när försäljningen på grund av den särskilda situationen på marknaden (...) inte medger en riktig jämförelse”. Den kinesiska handelskammaren hävdade att förekomsten av betydande snedvridningar varken omfattas av kategorin försäljning som inte sker vid ”normal handel” eller av kategorin en ”särskild marknadssituation”. Dessutom hänvisade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen till en påstådd brist på förklaring av exakt hur det statliga inflytandet påverkar priserna och följaktligen leder till snedvridningar. Vidare tog den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen också upp frågor om huruvida de stödsystem som finns inom unionens gemensamma jordbrukspolitik och/eller spansk nationell lagstiftning skulle kunna leda till statlig inblandning och därmed till att motsvarande kostnader och priser för unionsproducenter av konserverade mandariner snedvrids. I detta sammanhang anmodar den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen kommissionen att inte tillämpa artikel 2.6a på grund av jordbrukssektorns särdrag, som enligt deras uppfattning är en unik sektor för vilken alla länder i världen genomför en viss stödpolitik.

| (54) | För denna undersöknings ändamål konstaterade kommissionen i skäl 110 att det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen instämmer inte i den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens påstående att kommissionen inte ska tillämpa artikel 2.6a. Kommissionen anser tvärtom att artikel 2.6a är tillämplig och att den måste tillämpas på grund av omständigheterna i detta ärende. Kommissionen anser denna bestämmelse vara förenlig med Europeiska unionens WTO-skyldigheter. Kommissionen erinrade i detta avseende också om att tvisten DS473 EU-Biodiesel (Argentina) inte avsåg tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, som är den relevanta rättsliga grunden för fastställandet av normalvärdet i denna undersökning. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(54)

För denna undersöknings ändamål konstaterade kommissionen i skäl 110 att det är lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen instämmer inte i den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens påstående att kommissionen inte ska tillämpa artikel 2.6a. Kommissionen anser tvärtom att artikel 2.6a är tillämplig och att den måste tillämpas på grund av omständigheterna i detta ärende. Kommissionen anser denna bestämmelse vara förenlig med Europeiska unionens WTO-skyldigheter. Kommissionen erinrade i detta avseende också om att tvisten DS473 EU-Biodiesel (Argentina) inte avsåg tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, som är den relevanta rättsliga grunden för fastställandet av normalvärdet i denna undersökning. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

| (55) | När det gäller den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens hänvisning till unionens gemensamma jordbrukspolitik och/eller de stödsystem som påstås förekomma enligt spansk lagstiftning erinrade kommissionen om att när det gäller att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ska den potentiella följderna av en eller flera av de aspekter som räknas upp i den bestämmelsen analyseras avseende priser och kostnader i exportlandet. I detta sammanhang beaktas inte kostnadsstrukturen och prisbildningsmekanismerna på andra marknader, inbegripet allmänna kvalitativa bedömningar av en sektors specifika situation. De argument som framförts av den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen är därför inte relevanta och avvisas. |
| --- | --- |

(55)

När det gäller den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens hänvisning till unionens gemensamma jordbrukspolitik och/eller de stödsystem som påstås förekomma enligt spansk lagstiftning erinrade kommissionen om att när det gäller att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, ska den potentiella följderna av en eller flera av de aspekter som räknas upp i den bestämmelsen analyseras avseende priser och kostnader i exportlandet. I detta sammanhang beaktas inte kostnadsstrukturen och prisbildningsmekanismerna på andra marknader, inbegripet allmänna kvalitativa bedömningar av en sektors specifika situation. De argument som framförts av den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen är därför inte relevanta och avvisas.

| (56) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den kinesiska handelskammaren sina argument som anges i skäl 53 om att artikel 2.6a i grundförordningen – som ensidigt skapats av EU – går utöver befintliga gällande bestämmelser i antidumpningsavtalet, i vilket det inte finns någon motsvarande bestämmelse. Den kinesiska handelskammaren ansåg att överprövningsorganets avgörande i tvist DS473 ger regler för hur normalvärden ska fastställas och att EU måste följa överprövningsorganets avgöranden. |
| --- | --- |

(56)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den kinesiska handelskammaren sina argument som anges i skäl 53 om att artikel 2.6a i grundförordningen – som ensidigt skapats av EU – går utöver befintliga gällande bestämmelser i antidumpningsavtalet, i vilket det inte finns någon motsvarande bestämmelse. Den kinesiska handelskammaren ansåg att överprövningsorganets avgörande i tvist DS473 ger regler för hur normalvärden ska fastställas och att EU måste följa överprövningsorganets avgöranden.

| (57) | Kommissionen upprepade, såsom redan anges i skäl 54, att tvisten DS473 inte rörde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, som är den relevanta rättsliga grunden för fastställandet av normalvärdet i denna undersökning. Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska normalvärdet i ursprungslandet avspegla det icke snedvridna priset på råvaror i det representativa landet. Vidare bekräftade överprövningsorganets avgörande i tvist DS473 att det förekommer omständigheter när normalvärdet i ursprungslandet kan konstrueras genom att uppgifter från ett representativt tredjeland beaktas. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen upprepade, såsom redan anges i skäl 54, att tvisten DS473 inte rörde tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen, som är den relevanta rättsliga grunden för fastställandet av normalvärdet i denna undersökning. Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska normalvärdet i ursprungslandet avspegla det icke snedvridna priset på råvaror i det representativa landet. Vidare bekräftade överprövningsorganets avgörande i tvist DS473 att det förekommer omständigheter när normalvärdet i ursprungslandet kan konstrueras genom att uppgifter från ett representativt tredjeland beaktas.

| (58) | Kommissionen undersökte huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga inflytandet i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn, som inbegriper den berörda produkten. På grundval av denna analys, såsom anges i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, avvisas argumentet om att det inte visas hur den offentliga sektorns inflytande påverkar priserna inom sektorn för konserverade mandariner. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen undersökte huruvida det var lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i rapporten, som bygger på allmänt tillgängliga källor. Analysen omfattade en undersökning av det betydliga statliga inflytandet i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn, som inbegriper den berörda produkten. På grundval av denna analys, såsom anges i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, avvisas argumentet om att det inte visas hur den offentliga sektorns inflytande påverkar priserna inom sektorn för konserverade mandariner.

3.2.1.2   Betydande snedvridningar som påverkar de inhemska priserna och kostnaderna i Kina

| (59) | Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Detta begrepp är inskrivet i den kinesiska författningen och bestämmer Kinas ekonomiska styrning. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (18). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt inflytande i ekonomin, utan också att staten uttryckligen har i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (19). |
| --- | --- |

(59)

Det kinesiska ekonomiska systemet bygger på begreppet ”socialistisk marknadsekonomi”. Detta begrepp är inskrivet i den kinesiska författningen och bestämmer Kinas ekonomiska styrning. Den centrala principen är ”socialistiskt offentligt ägande av produktionsmedlen, som ägs av hela folket och kollektivt av arbetarna”. Den statsägda ekonomin är den ”ledande kraften i den nationella ekonomin” och staten har i uppdrag att ”säkerställa dess konsolidering och tillväxt” (18). Detta innebär att den kinesiska ekonomins övergripande struktur inte bara möjliggör betydande statligt inflytande i ekonomin, utan också att staten uttryckligen har i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande (19).

18

19

| (60) | Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättsligt, institutionellt, personligt), och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Efter en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 blev det kinesiska kommunistpartiets ledande roll ännu mer framträdande genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den befintliga första meningen i bestämmelsen, I ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina”, infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap” (20). Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets absoluta och allt större kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där staten utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vilken de fria marknadskrafterna råder. |
| --- | --- |

(60)

Enligt den kinesiska lagstiftningen utvecklas dessutom den socialistiska marknadsekonomin under ledning av Kinas kommunistparti. Den kinesiska statens och det kinesiska kommunistpartiets strukturer är sammanflätade på alla nivåer (rättsligt, institutionellt, personligt), och bildar en överbyggnad där kommunistpartiets och statens roller är oskiljbara. Efter en ändring av den kinesiska konstitutionen i mars 2018 blev det kinesiska kommunistpartiets ledande roll ännu mer framträdande genom att den på nytt bekräftades i artikel 1 i konstitutionen. Efter den befintliga första meningen i bestämmelsen, I ”[d]et socialistiska systemet är det grundläggande systemet för Folkrepubliken Kina”, infogades en ny andra mening, som lyder som följer: ”[d]et främsta kännetecknet för den kinesiska formen av socialism är det kinesiska kommunistpartiets ledarskap” (20). Detta åskådliggör det kinesiska kommunistpartiets absoluta och allt större kontroll över Kinas ekonomiska system. Detta ledarskap och denna kontroll är en väsentlig del av det kinesiska systemet och går mycket längre än vad som är brukligt i andra länder, där staten utövar allmän makroekonomisk kontroll inom vilken de fria marknadskrafterna råder.

20

| (61) | Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de rådande ekonomiska förhållandena på en fri marknad (21). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska ekonomiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt lagstiftning. |
| --- | --- |

(61)

Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik och strävar efter mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställs av det kinesiska kommunistpartiet, i stället för att avspegla de rådande ekonomiska förhållandena på en fri marknad (21). De kinesiska myndigheterna tillämpar interventionistiska ekonomiska verktyg av många olika slag, bland annat systemet för industriell planering, finanssystemet samt lagstiftning.

21

| (62) | För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomins inriktning av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. På provinsnivå anges planer i detalj, medan de nationella planerna innehåller mer övergripande mål. Planerna anger också de hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, eftersom detta var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt ut som (positiva eller negativa) prioriteringar i linje med statens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.1.5) (22). |
| --- | --- |

(62)

För det första, och när det gäller den övergripande administrativa kontrollen, styrs den kinesiska ekonomins inriktning av ett komplext system av industriell planering, som påverkar alla ekonomiska verksamheter i landet. Sammantaget täcker dessa planer en omfattande och komplex matris av sektorer och övergripande politiska åtgärder, och de tillämpas på alla myndighetsnivåer. På provinsnivå anges planer i detalj, medan de nationella planerna innehåller mer övergripande mål. Planerna anger också de hjälpmedel som ska användas för att stödja de relevanta industrierna/sektorerna samt tidsramar för uppnåendet av målen. Vissa planer innehåller fortfarande uttryckliga produktionsmål, eftersom detta var ett vanligt förekommande inslag under tidigare planeringsperioder. Enligt planerna väljs individuella industrisektorer och/eller projekt ut som (positiva eller negativa) prioriteringar i linje med statens prioriteringar och särskilda utvecklingsmål fastställs för dem (industriell uppgradering, internationell expansion osv.). De ekonomiska aktörerna, såväl privata som statsägda, måste effektivt anpassa sina affärsverksamheter efter villkoren i planeringssystemet. Detta beror inte bara på att planerna är bindande, utan även på att de berörda kinesiska myndigheterna på alla nivåer följer systemet med planer och utövar sina befogenheter därefter, vilket innebär att de förmår de ekonomiska aktörerna att uppfylla de prioriteringar som stakas ut i planerna (se även avsnitt 3.2.1.5) (22).

22

| (63) | För det andra domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker när det gäller fördelningen av ekonomiska resurser. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.1.8) (23). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även dessa andra delar av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra inflytande från staten och det kinesiska kommunistpartiet (24). |
| --- | --- |

(63)

För det andra domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker när det gäller fördelningen av ekonomiska resurser. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt (se även avsnitt 3.2.1.8) (23). Detsamma gäller de andra komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknaden för riskkapital osv. Även dessa andra delar av finanssektorn utöver banksektorn är institutionellt och operativt sett strukturerade på ett sätt som inte är inriktat på att se till att finansmarknaderna fungerar så effektivt som möjligt, utan på att säkerställa kontroll och möjliggöra inflytande från staten och det kinesiska kommunistpartiet (24).

23

24

| (64) | För det tredje, när det gäller lagstiftningen, utövar staten ett inflytande i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs emellertid inte, vilket ger de beslutande organen en bred marginal för egna bedömningar (25). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Granskning av investeringar och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg som används av myndigheterna för att stödja industripolitiska mål, däribland att upprätthålla statlig kontroll över viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (26). |
| --- | --- |

(64)

För det tredje, när det gäller lagstiftningen, utövar staten ett inflytande i ekonomin på en rad olika sätt. Reglerna för offentlig upphandling används till exempel ofta för att uppnå andra politiska mål än ekonomisk effektivitet, vilket undergräver de marknadsbaserade principerna på detta område. Den tillämpliga lagstiftningen föreskriver uttryckligen att offentlig upphandling ska genomföras för att underlätta uppnåendet av de mål som utformas utifrån statens politik. Målens karaktär fastställs emellertid inte, vilket ger de beslutande organen en bred marginal för egna bedömningar (25). På investeringsområdet har den kinesiska regeringen likaså en betydande kontroll och ett stort inflytande över vad både statliga och privata investeringar ska inriktas på och hur omfattande de ska vara. Granskning av investeringar och olika incitament, begränsningar och förbud i samband med investeringar är viktiga verktyg som används av myndigheterna för att stödja industripolitiska mål, däribland att upprätthålla statlig kontroll över viktiga sektorer eller stödja den inhemska industrin (26).

25

26

| (65) | Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som föreskriver och uppmuntrar statligt inflytande av många olika slag. Sådant betydande statligt inflytande strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (27). |
| --- | --- |

(65)

Sammanfattningsvis grundas Kinas ekonomiska modell på vissa grundläggande axiom som föreskriver och uppmuntrar statligt inflytande av många olika slag. Sådant betydande statligt inflytande strider mot de fria marknadskrafterna, vilket snedvrider en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (27).

27

| (66) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade den kinesiska handelskammaren att kommissionen anser att förekomsten av en socialistisk marknadsekonomi i vilken den statsägda ekonomin intar en dominerande ställning i Kina, varvid det kinesiska kommunistpartiet förstärker denna ställning, vara en grund för att tillämpa en annan metod för att fastställa normalvärdet. I detta sammanhang kritiserade den kinesiska handelskammaren kommissionen för att ha invändningar mot att utvecklingen av landet nås genom ”snedvridning av marknaden”. Enligt den kinesiska handelskammaren skulle varje politiskt parti i denna värld vara bekymrad över sitt lands ekonomi och försöka förbättra den nationella levnadsstandarden. Den kinesiska handelskammaren ansåg följaktligen kommissionens tillvägagångssätt vara politiskt inriktat och i stor utsträckning partiskt. |
| --- | --- |

(66)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter påpekade den kinesiska handelskammaren att kommissionen anser att förekomsten av en socialistisk marknadsekonomi i vilken den statsägda ekonomin intar en dominerande ställning i Kina, varvid det kinesiska kommunistpartiet förstärker denna ställning, vara en grund för att tillämpa en annan metod för att fastställa normalvärdet. I detta sammanhang kritiserade den kinesiska handelskammaren kommissionen för att ha invändningar mot att utvecklingen av landet nås genom ”snedvridning av marknaden”. Enligt den kinesiska handelskammaren skulle varje politiskt parti i denna värld vara bekymrad över sitt lands ekonomi och försöka förbättra den nationella levnadsstandarden. Den kinesiska handelskammaren ansåg följaktligen kommissionens tillvägagångssätt vara politiskt inriktat och i stor utsträckning partiskt.

| (67) | Kommissionen avvisade påståendet om partiskhet. Såsom anges redan i skäl 48 inriktas analysen enligt artikel 2.6a i grundförordningen enbart på betydande snedvridningar, dvs. sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Kommissionen utgick därmed från faktiska omständigheter i exportlandet. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen avvisade påståendet om partiskhet. Såsom anges redan i skäl 48 inriktas analysen enligt artikel 2.6a i grundförordningen enbart på betydande snedvridningar, dvs. sådana snedvridningar som inträffar när rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte bestämts av de fria marknadskrafterna på grund av att de påverkats av ett betydande statligt inflytande. Kommissionen utgick därmed från faktiska omständigheter i exportlandet.

3.2.1.3   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen: Den berörda marknaden försörjs till betydande del av företag som ägs av eller drivs under kontroll, politisk styrning eller överinseende av exportlandets myndigheter

| (68) | I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin. |
| --- | --- |

(68)

I Kina utgör företag som ägs av eller drivs under kontroll och/eller politisk styrning eller överinseende av staten en väsentlig del av ekonomin.

| (69) | De kinesiska myndigheterna och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar aktivt statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser och genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.2.1.4), samt genom utformningen av företagsstrukturen inom sektorn för statsägda företag (28). I gengäld har statsägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför ett flertal ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror samt finansiering (29). |
| --- | --- |

(69)

De kinesiska myndigheterna och kommunistpartiet har strukturer som säkerställer deras fortsatta inflytande över företag, särskilt statsägda företag. Staten (och i många avseenden också kommunistpartiet) inte bara utformar och övervakar aktivt statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar även sina rättigheter att delta i de statsägda företagens operativa beslutsfattande. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser och genom particeller i företagen (se även avsnitt 3.2.1.4), samt genom utformningen av företagsstrukturen inom sektorn för statsägda företag (28). I gengäld har statsägda företag en särskild ställning inom den kinesiska ekonomin, vilket medför ett flertal ekonomiska fördelar, i synnerhet skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror samt finansiering (29).

28

29

| (70) | Inom sektorn för konserverad frukt finns det många små producenter och sektorn kännetecknas i allmänhet av ett stort antal små och medelstora företag. Det var därför inte möjligt att fastställa andelen statligt ägda företag och privatägda företag. I avsaknad av uppgifter som visar motsatsen ansåg kommissionen att staten också är ganska närvarande i denna sektor. I varje händelse, oavsett vem som äger dem, omfattas alla producenter av den kinesiska statens politiska riktlinjer såsom beskrivs närmare i avsnitt 3.2.1.5. |
| --- | --- |

(70)

Inom sektorn för konserverad frukt finns det många små producenter och sektorn kännetecknas i allmänhet av ett stort antal små och medelstora företag. Det var därför inte möjligt att fastställa andelen statligt ägda företag och privatägda företag. I avsaknad av uppgifter som visar motsatsen ansåg kommissionen att staten också är ganska närvarande i denna sektor. I varje händelse, oavsett vem som äger dem, omfattas alla producenter av den kinesiska statens politiska riktlinjer såsom beskrivs närmare i avsnitt 3.2.1.5.

3.2.1.4   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen: Förekomsten av statlig närvaro i företagen som gör att staten kan påverka priser eller kostnader

| (71) | Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg kan de kinesiska myndigheterna påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. Förutom att de berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses avspegla motsvarande äganderättigheter (30) utgör även kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, en annan viktig kanal genom vilken staten kan påverka affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en partiorganisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar från kommunistpartiet enligt partiets stadgar (31)) och företagen ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också pressa privata företag till att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (32). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag (33). Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive producenter av konserverade mandariner och leverantörer av deras insatsvaror. |
| --- | --- |

(71)

Förutom att utöva kontroll över ekonomin genom ägande av statsägda företag och andra verktyg kan de kinesiska myndigheterna påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen. Förutom att de berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses avspegla motsvarande äganderättigheter (30) utgör även kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, en annan viktig kanal genom vilken staten kan påverka affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en partiorganisation upprättas i varje företag (med minst tre medlemmar från kommunistpartiet enligt partiets stadgar (31)) och företagen ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt. Men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera företagsbeslut i statsägda företag som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också pressa privata företag till att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen (32). År 2017 rapporterades att det fanns particeller i 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag (33). Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och inom alla sektorer, inklusive producenter av konserverade mandariner och leverantörer av deras insatsvaror.

30

31

32

33

| (72) | Även om det bara finns begränsad information om statlig närvaro i sektorn för konserverade mandariner på grund av sektorns fragmentering fastställdes i undersökningen att stål står för cirka 21 % av produktionskostnaden och utgör därmed, utöver citrusfrukter (som står för 25–30 % av produktionskostnaden), det viktigaste råvaran vid produktionen av konserverade mandariner. Stålsektorn är föremål för en betydande statlig dominans (34). Inom stålsektorn är många av de största stålproducenterna statsägda företag. Några av dem anges uttryckligen i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020” (35) som exempel på resultaten av den tolfte femåriga planeringsperioden (Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). Eftersom stål utgör en viktig insatsvara i tillverkningen av konservburkar, gynnas producenterna av konserverade mandariner av alla snedvridningar av priser till följd av statens inblandning i stålsektorn. |
| --- | --- |

(72)

Även om det bara finns begränsad information om statlig närvaro i sektorn för konserverade mandariner på grund av sektorns fragmentering fastställdes i undersökningen att stål står för cirka 21 % av produktionskostnaden och utgör därmed, utöver citrusfrukter (som står för 25–30 % av produktionskostnaden), det viktigaste råvaran vid produktionen av konserverade mandariner. Stålsektorn är föremål för en betydande statlig dominans (34). Inom stålsektorn är många av de största stålproducenterna statsägda företag. Några av dem anges uttryckligen i ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020” (35) som exempel på resultaten av den tolfte femåriga planeringsperioden (Baosteel, Anshan Iron and Steel, Wuhan Iron and Steel osv.). Eftersom stål utgör en viktig insatsvara i tillverkningen av konservburkar, gynnas producenterna av konserverade mandariner av alla snedvridningar av priser till följd av statens inblandning i stålsektorn.

34

35

| (73) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter kritiserade den kinesiska handelskammaren kommissionens tillvägagångssätt. Kommissionen medgav att den statliga närvaron är ganska begränsad inom citrusfruktindustrin, men kringgick sedan denna fråga genom att ta upp stålsektorns insatsvaror i stället för själva den statliga närvaron inom citrusfruktsektorn. |
| --- | --- |

(73)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter kritiserade den kinesiska handelskammaren kommissionens tillvägagångssätt. Kommissionen medgav att den statliga närvaron är ganska begränsad inom citrusfruktindustrin, men kringgick sedan denna fråga genom att ta upp stålsektorns insatsvaror i stället för själva den statliga närvaron inom citrusfruktsektorn.

| (74) | Kommissionen avvisade denna synpunkt. Såsom nämns i skälen 96 och 97 tillämpas de relevanta egenskaper i det kinesiska systemet, vilka leder till betydande snedvridningar, i hela landet och i samtliga sektorer, inklusive de produktionsfaktorer som används vid produktionen av konserverade mandariner. Mot bakgrund av stålets betydelse som insatsvara och det faktum att alla insatsvaror, utom en del av sockret, härrör från Kina är kostnaderna för konserverade mandariner tydligt påverkade av sådana systemberoende snedvridningar, också som en följd av den betydande statliga dominansen inom stålsektorn. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen avvisade denna synpunkt. Såsom nämns i skälen 96 och 97 tillämpas de relevanta egenskaper i det kinesiska systemet, vilka leder till betydande snedvridningar, i hela landet och i samtliga sektorer, inklusive de produktionsfaktorer som används vid produktionen av konserverade mandariner. Mot bakgrund av stålets betydelse som insatsvara och det faktum att alla insatsvaror, utom en del av sockret, härrör från Kina är kostnaderna för konserverade mandariner tydligt påverkade av sådana systemberoende snedvridningar, också som en följd av den betydande statliga dominansen inom stålsektorn.

| (75) | Statens närvaro och inflytande på finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.1.8) samt när det gäller tillhandahållandet av ytterligare råvaror och insatsvaror har ytterligare en snedvridande effekt på marknaden (36). |
| --- | --- |

(75)

Statens närvaro och inflytande på finansmarknaderna (se även avsnitt 3.2.1.8) samt när det gäller tillhandahållandet av ytterligare råvaror och insatsvaror har ytterligare en snedvridande effekt på marknaden (36).

36

| (76) | Statens närvaro i företag, inbegripet statsägda företag och andra sektorer (såsom finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det således möjligt för den kinesiska regeringen att påverka priser och kostnader. |
| --- | --- |

(76)

Statens närvaro i företag, inbegripet statsägda företag och andra sektorer (såsom finanssektorn och sektorn för insatsvaror) gör det således möjligt för den kinesiska regeringen att påverka priser och kostnader.

3.2.1.5   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen: Förekomsten av en offentlig politik eller åtgärder som diskriminerar till förmån för inhemska leverantörer eller på annat sätt inverkar på de fria marknadskrafterna

| (77) | Inriktningen hos Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och omfattar praktiskt taget alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje förvaltningsnivå övervakar genomförandet av planerna genom motsvarande lägre förvaltningsnivåer. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (37). |
| --- | --- |

(77)

Inriktningen hos Kinas ekonomi bestäms i betydande utsträckning av ett välutvecklat planeringssystem som innehåller prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Relevanta planer finns på alla myndighetsnivåer och omfattar praktiskt taget alla ekonomiska sektorer. De mål som fastställs genom planeringsinstrumenten är bindande och myndigheterna på varje förvaltningsnivå övervakar genomförandet av planerna genom motsvarande lägre förvaltningsnivåer. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser riktas mot sektorer som staten har betecknat som strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att fördelas enligt marknadskrafterna (37).

37

| (78) | Särskilt inom sektorn för konserverade mandariner är stål, såsom redan angetts i skäl 72, en viktig insatsvara vid produktionen. Även om sektorn för konserverade mandariner i sig är en mindre gren av industrin, som inte särskilt omfattas av de kinesiska myndigheternas huvudsakliga planer, gynnas producenterna av snedvridningar av priserna på de råvaror som de använder, främst stål och järn. |
| --- | --- |

(78)

Särskilt inom sektorn för konserverade mandariner är stål, såsom redan angetts i skäl 72, en viktig insatsvara vid produktionen. Även om sektorn för konserverade mandariner i sig är en mindre gren av industrin, som inte särskilt omfattas av de kinesiska myndigheternas huvudsakliga planer, gynnas producenterna av snedvridningar av priserna på de råvaror som de använder, främst stål och järn.

| (79) | De kinesiska myndigheterna anser stålindustrin vara en nyckelindustri (38). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I denna plan anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (39). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (40). I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring)” (41) (nedan kallad katalogen) anges järn och stål som främjade industrier. Katalogens tillämplighet bekräftades av den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen beträffande vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (42). |
| --- | --- |

(79)

De kinesiska myndigheterna anser stålindustrin vara en nyckelindustri (38). Detta bekräftas i de många planer, direktiv och andra dokument som handlar om stål och som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå, såsom ”planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin 2016–2020”. I denna plan anges att stålindustrin är ”en viktig och grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin och en nationell hörnsten” (39). De viktigaste uppgifter och mål som stakas ut i planen täcker alla aspekter av industrins utveckling (40). I ”den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring)” (41) (nedan kallad katalogen) anges järn och stål som främjade industrier. Katalogens tillämplighet bekräftades av den nyligen genomförda antisubventionsundersökningen beträffande vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Kina (42).

38

39

40

41

42

| (80) | De kinesiska myndigheterna vägleder dessutom sektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende sammansättning och omstrukturering av marknaden, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar de kinesiska myndigheterna praktiskt taget alla aspekter av stålsektorns utveckling och funktion (43). |
| --- | --- |

(80)

De kinesiska myndigheterna vägleder dessutom sektorns utveckling med hjälp av en bred uppsättning politiska verktyg och direktiv, bland annat avseende sammansättning och omstrukturering av marknaden, råvaror, investeringar, kapacitetseliminering, produktsortiment, omlokalisering, uppgradering osv. Genom dessa och andra medel styr och kontrollerar de kinesiska myndigheterna praktiskt taget alla aspekter av stålsektorns utveckling och funktion (43).

43

| (81) | Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av stål och järn som är den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt. |
| --- | --- |

(81)

Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av stål och järn som är den huvudsakliga råvaran i tillverkningen av den berörda produkten. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att fungera normalt.

| (82) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den kinesiska handelskammaren att kommissionens argumentation lät som om resurser tilldelas i Kina utan att följa några marknadskrafter och därigenom hindras landets allmänna ekonomiska utveckling, vilket inte är sant. Vidare påpekade den kinesiska handelskammaren att alla EU:s ekonomiska aktörer, offentligägda eller privatägda, också agerar enligt EU:s planer eller medlemsstaternas utformade politik. |
| --- | --- |

(82)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den kinesiska handelskammaren att kommissionens argumentation lät som om resurser tilldelas i Kina utan att följa några marknadskrafter och därigenom hindras landets allmänna ekonomiska utveckling, vilket inte är sant. Vidare påpekade den kinesiska handelskammaren att alla EU:s ekonomiska aktörer, offentligägda eller privatägda, också agerar enligt EU:s planer eller medlemsstaternas utformade politik.

| (83) | Kommissionen upprepade att frågor av allmän ekonomisk utveckling eller förbättring av levnadsstandard inte omfattas av analysen i artikel 2.6a i grundförordningen. Istället inriktas analysen, såsom anges i skäl 48, enbart på frågor som i vilken utsträckning rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte är ett resultat av fria marknadskrafter, eftersom de påverkats av ett betydande statligt inflytande. När det gäller den kinesiska handelskammarens hänvisning till ekonomiska aktörers åtgärder i EU erinrade kommissionen (se skäl 55) om att analysen av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen ser på den potentiella effekten av en eller flera av de aspekter som räknas upp i den bestämmelsen avseende priser och kostnader i exportlandet. I detta sammanhang beaktades inte de ekonomiska aktörernas åtgärder på andra marknader. |
| --- | --- |

(83)

Kommissionen upprepade att frågor av allmän ekonomisk utveckling eller förbättring av levnadsstandard inte omfattas av analysen i artikel 2.6a i grundförordningen. Istället inriktas analysen, såsom anges i skäl 48, enbart på frågor som i vilken utsträckning rapporterade priser eller kostnader, inbegripet råvarukostnader och energikostnader, inte är ett resultat av fria marknadskrafter, eftersom de påverkats av ett betydande statligt inflytande. När det gäller den kinesiska handelskammarens hänvisning till ekonomiska aktörers åtgärder i EU erinrade kommissionen (se skäl 55) om att analysen av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen ser på den potentiella effekten av en eller flera av de aspekter som räknas upp i den bestämmelsen avseende priser och kostnader i exportlandet. I detta sammanhang beaktades inte de ekonomiska aktörernas åtgärder på andra marknader.

3.2.1.6   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen: Avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt

| (84) | Enligt informationen i ärendehandlingarna är det kinesiska konkurssystemet olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter och intressen. Detta förefaller bero på att även om den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, så kännetecknas dock det kinesiska systemet av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (44). |
| --- | --- |

(84)

Enligt informationen i ärendehandlingarna är det kinesiska konkurssystemet olämpligt för att uppnå de egna huvudmålen, exempelvis att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagstadgade rättigheter och intressen. Detta förefaller bero på att även om den kinesiska konkursrätten visserligen formellt sett grundas på principer som liknar de principer som tillämpas i motsvarande lagar i andra länder än Kina, så kännetecknas dock det kinesiska systemet av ett systematiskt bristande verkställande. Antalet konkurser är fortfarande uppseendeväckande lågt jämfört med storleken på landets ekonomi, inte minst på grund av ett antal brister i insolvensförfarandena, som i själva verket avskräcker från att ansöka om konkurs. Staten har dessutom en fortsatt stark och aktiv roll i insolvensförfaranden, och har ofta direkt inflytande över resultatet av förfarandena (44).

44

| (85) | Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är dessutom särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (45). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd mark i landsbygd och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (46). Myndigheterna har dessutom ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (47). |
| --- | --- |

(85)

Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är dessutom särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina (45). All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivägd mark i landsbygd och statsägd mark i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark. Det finns rättsliga bestämmelser för att fördela markanvändningsrättigheter på ett öppet sätt och till marknadspriser, exempelvis genom att införa anbudsförfaranden. Det är dock vanligt att dessa bestämmelser inte följs, och vissa köpare erhåller sin mark utan kostnad eller till lägre priser än marknadspriser (46). Myndigheterna har dessutom ofta specifika politiska mål när de tilldelar mark, bland annat genomförandet av ekonomiska planer (47).

45

46

47

| (86) | I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas producenter av konserverade mandariner av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten. Under denna undersökning avslöjades ingenting som kunde ifrågasätta dessa slutsatser, eftersom den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen bara framfört att marktilldelning inte är detsamma som begränsning eller förbud mot användning av mark för kommersiellt bruk och att alla länder skyddar jordbrukare och att jordbruk utgör en viktig del av alla länders ekonomiska verksamhet, som är nära kopplad till social stabilitet och säkerhet. Därför drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning och i avsaknad av uppgifter som visar motsatsen förefaller dessa överväganden stämma in helt på sektorn för konserverade mandariner. |
| --- | --- |

(86)

I likhet med många andra sektorer i den kinesiska ekonomin omfattas producenter av konserverade mandariner av de allmänna reglerna i den kinesiska konkurs-, bolags- och egendomsrätten. Detta innebär att dessa företag även är föremål för de snedvridningar som genomsyrar hela systemet och uppstår till följd av diskriminerande eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten. Under denna undersökning avslöjades ingenting som kunde ifrågasätta dessa slutsatser, eftersom den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen bara framfört att marktilldelning inte är detsamma som begränsning eller förbud mot användning av mark för kommersiellt bruk och att alla länder skyddar jordbrukare och att jordbruk utgör en viktig del av alla länders ekonomiska verksamhet, som är nära kopplad till social stabilitet och säkerhet. Därför drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar ordentligt, vilket ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina. På grundval av tillgänglig bevisning och i avsaknad av uppgifter som visar motsatsen förefaller dessa överväganden stämma in helt på sektorn för konserverade mandariner.

| (87) | Vid det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen att eftersom kommissionen inte hade bevis till stöd för sina slutsatser om snedvridning av marknaden till följd av avsaknaden av faktiska uppgifter för citrusfruktindustrin, så inriktade den sig i stället på Kinas allmänna ekonomiska struktur som kännetecknas av en socialistisk ekonomi, den kinesiska statens förvaltningsstruktur och Kinas kommunistpartis funktion. Den kinesiska handelskammaren påpekade i sina synpunkter att avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt inte förekommer inom citrusfruktsektorn. |
| --- | --- |

(87)

Vid det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen att eftersom kommissionen inte hade bevis till stöd för sina slutsatser om snedvridning av marknaden till följd av avsaknaden av faktiska uppgifter för citrusfruktindustrin, så inriktade den sig i stället på Kinas allmänna ekonomiska struktur som kännetecknas av en socialistisk ekonomi, den kinesiska statens förvaltningsstruktur och Kinas kommunistpartis funktion. Den kinesiska handelskammaren påpekade i sina synpunkter att avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt inte förekommer inom citrusfruktsektorn.

| (88) | Den kinesiska handelskammarens argument godtogs inte. Kommissionen påpekade att kinesisk konkurs-, bolags- och egendomsrätt är allmänt tillämplig (48), också inom sektorn för konserverade mandariner. Det finns inget precist och tillräckligt bevis för att kunna fastställa att citrusfruktsektorn inte är påverkad av snedvridningar som ett resultat av avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt. |
| --- | --- |

(88)

Den kinesiska handelskammarens argument godtogs inte. Kommissionen påpekade att kinesisk konkurs-, bolags- och egendomsrätt är allmänt tillämplig (48), också inom sektorn för konserverade mandariner. Det finns inget precist och tillräckligt bevis för att kunna fastställa att citrusfruktsektorn inte är påverkad av snedvridningar som ett resultat av avsaknad av, diskriminerande tillämpning av eller felaktigt genomförande av konkurs-, bolags- eller egendomsrätt.

48

| (89) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten inom sektorn för konserverade mandariner, även när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

(89)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det förekom diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten inom sektorn för konserverade mandariner, även när det gäller den berörda produkten.

3.2.1.7   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen: Snedvridning av lönekostnader

| (90) | Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat en rad grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), framför allt konventionerna om föreningsfrihet och rätten till kollektiva förhandlingar (49). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande outvecklat (50). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner till lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder vanligtvis till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en sårbar ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (51). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina. |
| --- | --- |

(90)

Ett system med marknadsbaserade löner kan inte utvecklas fullständigt i Kina, eftersom arbetstagarna och arbetsgivarna inte har rätt att organisera sig kollektivt. Kina har inte ratificerat en rad grundläggande konventioner från Internationella arbetsorganisationen (ILO), framför allt konventionerna om föreningsfrihet och rätten till kollektiva förhandlingar (49). Enligt den nationella lagstiftningen finns det endast en aktiv fackorganisation. Denna organisation är dock inte oberoende i förhållande till de statliga myndigheterna och dess deltagande i kollektivförhandlingar och skydd av arbetstagarnas rättigheter är fortfarande outvecklat (50). Den kinesiska arbetskraftens rörlighet begränsas dessutom av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner till lokala invånare i varje administrativt område. Detta leder vanligtvis till att arbetstagare som inte är registrerade som lokala invånare har en sårbar ställning på arbetsmarknaden och lägre inkomst än registrerade arbetstagare (51). Dessa undersökningsresultat visar på en snedvridning av lönekostnaderna i Kina.

49

50

51

| (91) | Ingen bevisning har lagts fram om att sektorn för konserverade mandariner inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Däremot hävdade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen att en betydande del av arbetskraften i citrusfruktföretag typiskt sett består av tillfälliga eller säsongsanställda arbetstagare som rekryteras från landsbygden, vilka inte ingår anställningsavtal med företagen och vars betalningar helt och hållet grundar sig på producerade eller behandlade kvantiteter. Den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen lämnade inte några uppgifter som strider mot slutsatserna i skäl 90. De angav bara att den snabba tillväxten vad gäller Kinas urbanisering är ett obestridligt faktum och att miljoner människors mobilitet i många olika städer visar att människor i Kina är mobila. Såsom konstateras i skäl 90 är det snarare konsekvenserna av hushållsregistreringssystemet än arbetstagarnas fysiska mobilitet som leder till snedvridningen av lönerna som en följd av utsattheten hos vissa kategorier av arbetstagare. Den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen hänvisade till den ursprungliga undersökningen, men de pekade inte på någon särskild slutsats i den undersökningen som skulle kunna ifrågasätta förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b, femte strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen noterade att den ursprungliga undersökningen inte gav stöd för den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens påståenden utan i stället pekade på ett flertal oriktigheter vad gäller det sätt på vilket anställningsavtalen hade ingåtts och arbetstagarnas ersättning. |
| --- | --- |

(91)

Ingen bevisning har lagts fram om att sektorn för konserverade mandariner inte skulle omfattas av det beskrivna kinesiska arbetsrättssystemet. Däremot hävdade den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen att en betydande del av arbetskraften i citrusfruktföretag typiskt sett består av tillfälliga eller säsongsanställda arbetstagare som rekryteras från landsbygden, vilka inte ingår anställningsavtal med företagen och vars betalningar helt och hållet grundar sig på producerade eller behandlade kvantiteter. Den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen lämnade inte några uppgifter som strider mot slutsatserna i skäl 90. De angav bara att den snabba tillväxten vad gäller Kinas urbanisering är ett obestridligt faktum och att miljoner människors mobilitet i många olika städer visar att människor i Kina är mobila. Såsom konstateras i skäl 90 är det snarare konsekvenserna av hushållsregistreringssystemet än arbetstagarnas fysiska mobilitet som leder till snedvridningen av lönerna som en följd av utsattheten hos vissa kategorier av arbetstagare. Den kinesiska handelskammaren och Yiguan-gruppen hänvisade till den ursprungliga undersökningen, men de pekade inte på någon särskild slutsats i den undersökningen som skulle kunna ifrågasätta förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b, femte strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen noterade att den ursprungliga undersökningen inte gav stöd för den kinesiska handelskammarens och Yiguan-gruppens påståenden utan i stället pekade på ett flertal oriktigheter vad gäller det sätt på vilket anställningsavtalen hade ingåtts och arbetstagarnas ersättning.

| (92) | Vid det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den kinesiska handelskammaren sina argument vad avser de två grupperna av anställda inom fruktbearbetningsindustrin, nämligen heltidsanställda och säsongsarbetare. Den kinesiska handelskammaren insisterade på att fruktbearbetningsindustrins användning av säsongsarbetare från Kinas norra del visar att det både finns frihet att anställa arbetstagare och frihet att välja att vara anställd. Den kinesiska handelskammaren ansåg därför kommissionens bedömning vad gäller lönerelaterade snedvridningar vara sakligt felaktigt. |
| --- | --- |

(92)

Vid det slutliga utlämnandet av uppgifter upprepade den kinesiska handelskammaren sina argument vad avser de två grupperna av anställda inom fruktbearbetningsindustrin, nämligen heltidsanställda och säsongsarbetare. Den kinesiska handelskammaren insisterade på att fruktbearbetningsindustrins användning av säsongsarbetare från Kinas norra del visar att det både finns frihet att anställa arbetstagare och frihet att välja att vara anställd. Den kinesiska handelskammaren ansåg därför kommissionens bedömning vad gäller lönerelaterade snedvridningar vara sakligt felaktigt.

| (93) | Kommissionens argument var emellertid inte att förekomsten av olika kategorier av arbetstagare, såsom heltidsanställda eller säsongsarbetare i sig leder till betydande snedvridningar. Det är i stället särdragen i arbetsrättssystemet som, i kombination med hushållsregistreringssystemet och avsaknaden av kollektiva arbetsmarknadsorganisationer som företräder arbetstagarnas intressen, leder till de oriktigheter och snedvridning av lönerna som beskrivs i skäl 90. De argument som framförts av den kinesiska handelskammaren kan därför inte godtas. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionens argument var emellertid inte att förekomsten av olika kategorier av arbetstagare, såsom heltidsanställda eller säsongsarbetare i sig leder till betydande snedvridningar. Det är i stället särdragen i arbetsrättssystemet som, i kombination med hushållsregistreringssystemet och avsaknaden av kollektiva arbetsmarknadsorganisationer som företräder arbetstagarnas intressen, leder till de oriktigheter och snedvridning av lönerna som beskrivs i skäl 90. De argument som framförts av den kinesiska handelskammaren kan därför inte godtas.

| (94) | Sektorn för konserverade mandariner påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid produktionen av den berörda produkten eller av den huvudsakliga råvaran för dess produktion) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina). |
| --- | --- |

(94)

Sektorn för konserverade mandariner påverkas således av snedvridningarna av lönekostnader, både direkt (vid produktionen av den berörda produkten eller av den huvudsakliga råvaran för dess produktion) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättsliga system i Kina).

3.2.1.8   Betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen: Tillgången till finansiering från institutioner som genomför politiska mål eller som på annat sätt inte agerar oberoende i förhållande till staten

| (95) | Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt. |
| --- | --- |

(95)

Tillgången till kapital för företag i Kina snedvrids på flera olika sätt.

| (96) | För det första kännetecknas Kinas finansiella system av att de statsägda bankerna har en stark ställning (52) och av att dessa tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (53), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av staten. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet utefter behoven vad gäller den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen samt i enlighet med statens industripolitik (54). Dessutom tillkommer ytterligare regler för att rikta finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (55). |
| --- | --- |

(96)

För det första kännetecknas Kinas finansiella system av att de statsägda bankerna har en stark ställning (52) och av att dessa tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska lönsamhet när de ger tillgång till finansiering. I likhet med icke-finansiella statsägda företag är bankerna inte bara knutna till staten genom ägandeförhållanden, utan även via personliga relationer (personer i den högsta ledningen för de stora statsägda finansinstituten utses av det kinesiska kommunistpartiet) (53), och i likhet med icke-finansiella statsägda företag genomför bankerna regelbundet offentlig politik som har utformats av staten. I och med detta uppfyller bankerna ett uttryckligt rättsligt krav att bedriva sin verksamhet utefter behoven vad gäller den nationella ekonomiska och sociala utvecklingen samt i enlighet med statens industripolitik (54). Dessutom tillkommer ytterligare regler för att rikta finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (55).

52

53

54

55

| (97) | Det har visserligen bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis och aktsamhetregler ska följas, såsom undersökning av låntagares kreditvärdighet, men nästan all bevisning, bland annat resultat från undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll vid tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten. |
| --- | --- |

(97)

Det har visserligen bekräftats att det finns flera rättsliga bestämmelser som föreskriver att normal bankpraxis och aktsamhetregler ska följas, såsom undersökning av låntagares kreditvärdighet, men nästan all bevisning, bland annat resultat från undersökningar avseende handelspolitiska skyddsåtgärder, tyder på att dessa bestämmelser endast spelar en underordnad roll vid tillämpningen av de olika rättsliga instrumenten.

| (98) | Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av en rad olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för de kinesiska myndigheterna och styrkan hos eventuella implicita garantier från staten. Uppskattningar tyder starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (56). |
| --- | --- |

(98)

Obligations- eller kreditbetyg snedvrids dessutom ofta av en rad olika skäl, bland annat på grund av att riskbedömningarna påverkas av företagens strategiska betydelse för de kinesiska myndigheterna och styrkan hos eventuella implicita garantier från staten. Uppskattningar tyder starkt för att de kinesiska kreditbetygen systematiskt motsvarar lägre internationella kreditbetyg (56).

56

| (99) | Dessutom tillkommer ytterligare regler för att rikta finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (57). Detta leder till att utlåning till att statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången till och kostnaden för kapital inte är lika för alla aktörer på marknaden. |
| --- | --- |

(99)

Dessutom tillkommer ytterligare regler för att rikta finansiering till sektorer som staten har fastställt som främjade eller viktiga på andra sätt (57). Detta leder till att utlåning till att statsägda företag, stora privata företag med goda förbindelser och företag i viktiga industrisektorer prioriteras, vilket i sin tur innebär att tillgången till och kostnaden för kapital inte är lika för alla aktörer på marknaden.

57

| (100) | För det andra har lånekostnaderna hållits artificiellt låga för att stimulera investeringstillväxten, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte följer kommersiell praxis. |
| --- | --- |

(100)

För det andra har lånekostnaderna hållits artificiellt låga för att stimulera investeringstillväxten, vilket har lett till överanvändning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. Detta åskådliggörs av den senaste tidens ökningar av företagens skuldsättning i den statliga sektorn, trots betydande lönsamhetsminskningar, vilket talar för att banksystemets mekanismer inte följer kommersiell praxis.

| (101) | För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning, och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat, eftersom den trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning. |
| --- | --- |

(101)

För det tredje styrs prissignalerna fortfarande inte av de fria marknadskrafterna trots en avreglering av den nominella räntan i oktober 2015, utan påverkas av snedvridningar som föranletts av staten. Utlåning till eller under referensräntan utgör fortfarande 45 % av all utlåning, och användningen av riktad kredit förefaller ha ökat, eftersom den trots försämrade ekonomiska förhållanden har ökat markant sedan 2015. Konstgjort låga räntor leder till underprissättning, vilket i sin tur leder till överdriven kapitalanvändning.

| (102) | Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalallokeringen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har de kinesiska myndigheterna valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har följaktligen hanterats genom förlängning av lånen, vilket i sin tur skapat s.k. zombieföretag, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller påverkar dess grundorsaker. |
| --- | --- |

(102)

Den totala kredittillväxten i Kina visar att kapitalallokeringen blir alltmer ineffektiv, utan tecken på den kreditåtstramning som skulle kunna förväntas under icke snedvridna marknadsförhållanden. Till följd av detta har antalet nödlidande lån ökat snabbt under de senaste åren. Ställda inför en situation med ökad risk för osäkra fordringar har de kinesiska myndigheterna valt att undvika fallissemang. Problemet med osäkra fordringar har följaktligen hanterats genom förlängning av lånen, vilket i sin tur skapat s.k. zombieföretag, eller genom överföring av äganderätten till skulden (t.ex. via sammanslagningar eller utbyte av skulder mot aktier), vilket inte nödvändigtvis undanröjer skuldproblemet i sig eller påverkar dess grundorsaker.

| (103) | Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna. |
| --- | --- |

(103)

Trots den senaste tidens åtgärder för att liberalisera marknaden påverkas företagskreditsystemet i Kina således fortfarande av betydande snedvridningar till följd av statens fortsatt genomgripande roll på kapitalmarknaderna.

| (104) | Det lades inte fram några bevis för att sektorn för konserverade mandariner skulle vara undantagen från det ovannämnda statliga inflytandet i det finansiella systemet. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(104)

Det lades inte fram några bevis för att sektorn för konserverade mandariner skulle vara undantagen från det ovannämnda statliga inflytandet i det finansiella systemet. De omfattande statliga ingripandena i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

| (105) | I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde den kinesiska handelskammaren att kommissionen, efter att ha förklarat att statligt ägande av finansinstitut i Kina och den kinesiska handelskammarens närvaro snedvrider finansiering och räntenivåer, hoppar till slutsatsen att jordbruket och dess bearbetningssektor är snedvriden. Den kinesiska handelskammaren konstaterade att det saknades en förklaring från kommissionens sida om huruvida citrusfruktsektorn har problem med att få tillgång till finansiering, varefter de uttryckte sin mening om att syftet och motiveringen med EU:s ändrade handelspolitiska skyddsinstrument är att skapa nya bestämmelser som inte ingår i WTO:s antidumpningsavtal. |
| --- | --- |

(105)

I sina synpunkter på det slutliga utlämnandet av uppgifter framförde den kinesiska handelskammaren att kommissionen, efter att ha förklarat att statligt ägande av finansinstitut i Kina och den kinesiska handelskammarens närvaro snedvrider finansiering och räntenivåer, hoppar till slutsatsen att jordbruket och dess bearbetningssektor är snedvriden. Den kinesiska handelskammaren konstaterade att det saknades en förklaring från kommissionens sida om huruvida citrusfruktsektorn har problem med att få tillgång till finansiering, varefter de uttryckte sin mening om att syftet och motiveringen med EU:s ändrade handelspolitiska skyddsinstrument är att skapa nya bestämmelser som inte ingår i WTO:s antidumpningsavtal.

| (106) | Som svar på dessa synpunkter påpekade kommissionen att dess analys om snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b sjätte strecksatsen grundas på objektivt bevismaterial som ingår i ärendehandlingarna och som den kinesiska handelskammaren getts möjlighet att lämna synpunkter på. På basis av det fullständiga tillgängliga bevismaterialet hade inte kommissionen tillförlitliga och lämpliga bevis för att tillgången till finansiering inte var snedvriden. Vad gäller den kinesiska handelskammarens synpunkter på förenligheten mellan WTO:s bestämmelser och artikel 2.6a i grundförordningen hade den redan tagits upp i skälen 54 och 57. |
| --- | --- |

(106)

Som svar på dessa synpunkter påpekade kommissionen att dess analys om snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b sjätte strecksatsen grundas på objektivt bevismaterial som ingår i ärendehandlingarna och som den kinesiska handelskammaren getts möjlighet att lämna synpunkter på. På basis av det fullständiga tillgängliga bevismaterialet hade inte kommissionen tillförlitliga och lämpliga bevis för att tillgången till finansiering inte var snedvriden. Vad gäller den kinesiska handelskammarens synpunkter på förenligheten mellan WTO:s bestämmelser och artikel 2.6a i grundförordningen hade den redan tagits upp i skälen 54 och 57.

3.2.1.9   De beskrivna snedvridningarnas systemiska karaktär

| (107) | Kommissionen noterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är typiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.2.1.1–3.3.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.2.1.6–3.2.1.8 och i del B i rapporten. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen noterade att de snedvridningar som beskrivs i rapporten är typiska för den kinesiska ekonomin. Den tillgängliga bevisningen visar att de fakta och särdrag som utmärker det kinesiska systemet enligt beskrivningen i avsnitten 3.2.1.1–3.3.1.5 och i del A i rapporten gäller hela landet och dess ekonomiska sektorer. Detsamma gäller beskrivningen av produktionsfaktorerna i avsnitten 3.2.1.6–3.2.1.8 och i del B i rapporten.

| (108) | Kommissionen påminner om att det för att producera konserverade mandariner behövs en mängd olika insatsvaror. Det framgår av handlingarna i målet att den samarbetsvilliga exporterande producenten köpte alla sina insatsvaror i Kina, utom en del av sockret. När producenter av konserverade mandariner köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen påminner om att det för att producera konserverade mandariner behövs en mängd olika insatsvaror. Det framgår av handlingarna i målet att den samarbetsvilliga exporterande producenten köpte alla sina insatsvaror i Kina, utom en del av sockret. När producenter av konserverade mandariner köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (109) | Till följd av detta är det inte bara de försäljningspriser för konserverade mandariner på hemmamarknaden som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas, eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare. Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande producenterna har åberopat någon bevisning eller framfört några argument för motsatsen i denna undersökning. |
| --- | --- |

(109)

Till följd av detta är det inte bara de försäljningspriser för konserverade mandariner på hemmamarknaden som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas, eftersom deras prisinformation påverkas av statens betydande inflytande enligt beskrivningen i delarna A och B i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare. Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande producenterna har åberopat någon bevisning eller framfört några argument för motsatsen i denna undersökning.

3.2.1.10   Slutsats

| (110) | Analysen i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i sektorn för konserverade mandariner i synnerhet (inbegripet den berörda produkten), visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. |
| --- | --- |

(110)

Analysen i avsnitten 3.2.1.2–3.2.1.9, som omfattar en undersökning av all tillgänglig bevisning om Kinas ingripande i landets ekonomi i allmänhet och i sektorn för konserverade mandariner i synnerhet (inbegripet den berörda produkten), visar att priser eller kostnader för den berörda produkten, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från den kinesiska regeringens sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall.

| (111) | Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av produktions- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande produktions- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av produktions- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande produktions- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet.

3.2.2   Representativt land

Representativt land

| (112) | Valet av representativt land grundades på följande kriterier:






  a) | En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas. |
| --- | --- | --- |

(112)

Valet av representativt land grundades på följande kriterier:

a)

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde kommissionen länder med en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas på grundval av Världsbankens databas.

| b) | Produktion av den undersökta produkten i det landet. |
| --- | --- |

b)

Produktion av den undersökta produkten i det landet.

| c) | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

c)

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| d) | Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

d)

Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (113) | Såsom anges i skälen 43–45 gjorde kommissionen två noteringar i ärendehandlingarna tillgängliga för de berörda parterna, med information om vilka källor som använts för att fastställa normalvärdet. I den andra noteringen om produktionsfaktorer drog kommissionen slutsatsen att Turkiet ansågs vara ett lämpligt representativt land enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter på valet av representativt land. |
| --- | --- |

(113)

Såsom anges i skälen 43–45 gjorde kommissionen två noteringar i ärendehandlingarna tillgängliga för de berörda parterna, med information om vilka källor som använts för att fastställa normalvärdet. I den andra noteringen om produktionsfaktorer drog kommissionen slutsatsen att Turkiet ansågs vara ett lämpligt representativt land enligt artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter på valet av representativt land.

3.2.3   Källor som använts för att fastställa icke-snedvridna kostnader

Källor som använts för att fastställa icke-snedvridna kostnader

| (114) | I den första noteringen om produktionsfaktorer uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle använda Global Trade Atlas för fastställandet av de icke snedvridna kostnaderna för merparten av produktionsfaktorerna, medan källan för fastställandet av de icke snedvridna kostnaderna för arbetskraft, energi och avfall skulle bero på vilket som var det valda representativa landet. |
| --- | --- |

(114)

I den första noteringen om produktionsfaktorer uppgav kommissionen att den för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen skulle använda Global Trade Atlas för fastställandet av de icke snedvridna kostnaderna för merparten av produktionsfaktorerna, medan källan för fastställandet av de icke snedvridna kostnaderna för arbetskraft, energi och avfall skulle bero på vilket som var det valda representativa landet.

| (115) | Eftersom kommissionen beslutade att använda Turkiet som representativt land i enlighet med vad som angavs i den andra noteringen om produktionsfaktorer underrättade den också de berörda parterna om att den skulle använda Global Trade Atlas för att fastställa de icke snedvridna kostnaderna för produktionsfaktorerna och den turkiska statistikbyrån för att fastställa de icke snedvridna kostnaderna för arbetskraft och energi. |
| --- | --- |

(115)

Eftersom kommissionen beslutade att använda Turkiet som representativt land i enlighet med vad som angavs i den andra noteringen om produktionsfaktorer underrättade den också de berörda parterna om att den skulle använda Global Trade Atlas för att fastställa de icke snedvridna kostnaderna för produktionsfaktorerna och den turkiska statistikbyrån för att fastställa de icke snedvridna kostnaderna för arbetskraft och energi.

3.2.4   Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

3.2.4.1   Uppgifter som använts för beräkning av normalvärdet

| (116) | I den första och andra noteringen om produktionsfaktorer angav kommissionen att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, avsåg att använda följande källor:






  a) | Global Trade Atlas (nedan kallad GTA) (58) för råvaror. |
| --- | --- | --- |

(116)

I den första och andra noteringen om produktionsfaktorer angav kommissionen att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, avsåg att använda följande källor:

a)

Global Trade Atlas (nedan kallad GTA) (58) för råvaror.

GTA

58

| b) | Det turkiska statistikinstitutet (nedan kallat Turkstat) (59) för arbetskraft och el. |
| --- | --- |

b)

Det turkiska statistikinstitutet (nedan kallat Turkstat) (59) för arbetskraft och el.

Turkstat

59

| c) | Orbis (60) för finansiella uppgifter om ett turkiskt företag avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. |
| --- | --- |

c)

Orbis (60) för finansiella uppgifter om ett turkiskt företag avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.

60

| (117) | I följande tabell sammanfattas de produktionsfaktorer som använts i beräkningarna med deras motsvarande HS-nummer och enhetsvärden från GTA eller de turkiska databaserna, inklusive importtullar och transportkostnader.

  Tabell 1








  Produktionsfaktor | Turkiska varukoder | Icke-snedvridet värde |
| --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Citrusfrukter, färska eller torkade, mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas) | 0805 21 10 00 | 5,66 CNY/kg |
| Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form, utan tillsats av aromämnen, färgämnen eller vitt socker | 1701 99 10 00 | 6,15 CNY/kg |
| Kartonger, askar och lådor av wellpapp som används på kontor, i butiker e.d. | 4819 10 00 00 | 11,69 CNY/kg |
| Etiketter av alla slag, av papper eller papp, även tryckta, självhäftande | 4821 10 10 00 | 118,30 CNY/kg |
| Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer | 4823 90 40 90 | 38,95 CNY/kg |
| Burkar avsedda att tillslutas genom lödning eller falsning, av sådana slag som används för mat, av järn eller stål, med en rymd av högst 300 l, även med inre beklädnad eller värmeisolerade men inte försedda med maskinell utrustning eller utrustning för uppvärmning eller avkylning | 7310 21 11 00 | 28,26 CNY/kg |
| Arbetskraft |
| Arbetskraftskostnader i produktionssektorn | Ej tillämpligt | 37,70 CNY/timme |
| Energi |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | 0,52 CNY/kWh |

(117)

I följande tabell sammanfattas de produktionsfaktorer som använts i beräkningarna med deras motsvarande HS-nummer och enhetsvärden från GTA eller de turkiska databaserna, inklusive importtullar och transportkostnader.

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktor

Turkiska varukoder

Icke-snedvridet värde

Råvaror

Råvaror

Citrusfrukter, färska eller torkade, mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas)

0805 21 10 00

5,66 CNY/kg

Socker från sockerrör eller sockerbetor samt kemiskt ren sackaros, i fast form, utan tillsats av aromämnen, färgämnen eller vitt socker

1701 99 10 00

6,15 CNY/kg

Kartonger, askar och lådor av wellpapp som används på kontor, i butiker e.d.

4819 10 00 00

11,69 CNY/kg

Etiketter av alla slag, av papper eller papp, även tryckta, självhäftande

4821 10 10 00

118,30 CNY/kg

Andra slag av papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer, tillskurna till bestämd storlek eller form; andra varor av pappersmassa, papper, papp, cellulosavadd eller duk av cellulosafibrer

4823 90 40 90

38,95 CNY/kg

Burkar avsedda att tillslutas genom lödning eller falsning, av sådana slag som används för mat, av järn eller stål, med en rymd av högst 300 l, även med inre beklädnad eller värmeisolerade men inte försedda med maskinell utrustning eller utrustning för uppvärmning eller avkylning

7310 21 11 00

28,26 CNY/kg

Arbetskraft

Arbetskraft

Arbetskraftskostnader i produktionssektorn

Ej tillämpligt

37,70 CNY/timme

Energi

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

0,52 CNY/kWh

3.2.4.2   Råvaror och skrot

| (118) | För alla råvaror gäller att kommissionen använde sig av importpriserna i avsaknad av information från det representativa landets marknad. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina. På liknande sätt uteslöts data om import i det representativa landet från länder som inte är WTO-medlemmar och som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (61). I artikel 2.7 i grundförordningen anges att inhemska priser i dessa länder inte kan användas för att fastställa normalvärdet och att dessa importdata under alla omständigheter var utan betydelse. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i avsnitt 3.2.1.10 drog slutsatsen att det till följd av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Kommissionen fann att importen från andra tredjeländer förblev representativ i intervallet 70 %–100 % av den totala volym som importerades till Turkiet. |
| --- | --- |

(118)

För alla råvaror gäller att kommissionen använde sig av importpriserna i avsaknad av information från det representativa landets marknad. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina. På liknande sätt uteslöts data om import i det representativa landet från länder som inte är WTO-medlemmar och som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (61). I artikel 2.7 i grundförordningen anges att inhemska priser i dessa länder inte kan användas för att fastställa normalvärdet och att dessa importdata under alla omständigheter var utan betydelse. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i avsnitt 3.2.1.10 drog slutsatsen att det till följd av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Kommissionen fann att importen från andra tredjeländer förblev representativ i intervallet 70 %–100 % av den totala volym som importerades till Turkiet.

61

| (119) | Kommissionen ämnade fastställa det icke snedvridna priset, vid leverans till den exporterande producentens fabrik enligt kraven i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, för råvaror som används vid produktion av konserverade mandariner. För detta ändamål tillämpades det representativa landets importtullsats på varje ursprungsland och sedan lades de inhemska transportkostnaderna till importpriset. De inhemska transportkostnaderna för alla råvaror beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande producenterna och tas av sekretesskäl inte upp i den förteckning över referensvärden som anges i tabell 1. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen ämnade fastställa det icke snedvridna priset, vid leverans till den exporterande producentens fabrik enligt kraven i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, för råvaror som används vid produktion av konserverade mandariner. För detta ändamål tillämpades det representativa landets importtullsats på varje ursprungsland och sedan lades de inhemska transportkostnaderna till importpriset. De inhemska transportkostnaderna för alla råvaror beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande producenterna och tas av sekretesskäl inte upp i den förteckning över referensvärden som anges i tabell 1.

3.2.4.3   Arbetskraft

| (120) | Kommissionen fastställde arbetskraftskostnadsstatistik från det turkiska statistikinstitutet som publicerar detaljerad information om löner i olika ekonomiska sektorer i Turkiet. Kommissionen använde de löner som rapporterats i den turkiska produktionsindustrin för 2016 (den senast tillgängliga) för ekonomisk verksamhet C.10 (livsmedelsframställning) enligt klassificeringen i Nace rev. 2 i Turkiet för att fastställa icke snedvridna arbetskraftskostnader (62) enligt klassificeringen i Nace rev. 2 (63). Denna information gör det inte möjligt att skilja mellan kroppsarbetare och tjänstemän. Liksom under tidigare undersökningar justerades det genomsnittliga månadsvärdet för 2016 vederbörligen för inflation med användning av prisindexet (64) för inhemska tillverkare som offentliggjorts av det turkiska statistikinstitutet. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen fastställde arbetskraftskostnadsstatistik från det turkiska statistikinstitutet som publicerar detaljerad information om löner i olika ekonomiska sektorer i Turkiet. Kommissionen använde de löner som rapporterats i den turkiska produktionsindustrin för 2016 (den senast tillgängliga) för ekonomisk verksamhet C.10 (livsmedelsframställning) enligt klassificeringen i Nace rev. 2 i Turkiet för att fastställa icke snedvridna arbetskraftskostnader (62) enligt klassificeringen i Nace rev. 2 (63). Denna information gör det inte möjligt att skilja mellan kroppsarbetare och tjänstemän. Liksom under tidigare undersökningar justerades det genomsnittliga månadsvärdet för 2016 vederbörligen för inflation med användning av prisindexet (64) för inhemska tillverkare som offentliggjorts av det turkiska statistikinstitutet.

62

63

64

3.2.4.4   Elektricitet

| (121) | För att fastställa ett referensvärde för el använde kommissionen de eltariffer som publicerats av det turkiska statistikinstitutet (65). Kommissionen använde uppgifterna om de industriella elpriserna i motsvarande konsumtionsintervall. |
| --- | --- |

(121)

För att fastställa ett referensvärde för el använde kommissionen de eltariffer som publicerats av det turkiska statistikinstitutet (65). Kommissionen använde uppgifterna om de industriella elpriserna i motsvarande konsumtionsintervall.

65

3.2.4.5   Konsumtion/försumbara kvantiteter

| (122) | På grund av det stora antalet produktionsfaktorer och den totala försumbara vikten av vissa råvaror i den totala produktionskostnaden (såsom citronsyra, flytande alkali, saltsyra, kalciumlaktat, diverse förpackningsmaterial), som sammanlagt utgör mindre än 2 % av de totala produktionskostnaderna och det faktum att dumpningen redan fastställts på grundval av de andra viktigaste produktionsfaktorerna, beräknade kommissionen normalvärdet på grundval av följande faktorer: Satsumas, socker, konservburk, förpackning, kartong, pappersbehållare och pappersetikett. Övriga produktionsfaktorer har delats in i förbrukningsvaror. |
| --- | --- |

(122)

På grund av det stora antalet produktionsfaktorer och den totala försumbara vikten av vissa råvaror i den totala produktionskostnaden (såsom citronsyra, flytande alkali, saltsyra, kalciumlaktat, diverse förpackningsmaterial), som sammanlagt utgör mindre än 2 % av de totala produktionskostnaderna och det faktum att dumpningen redan fastställts på grundval av de andra viktigaste produktionsfaktorerna, beräknade kommissionen normalvärdet på grundval av följande faktorer: Satsumas, socker, konservburk, förpackning, kartong, pappersbehållare och pappersetikett. Övriga produktionsfaktorer har delats in i förbrukningsvaror.

| (123) | Kommissionen beräknade förbrukningsnivån utifrån den totala kostnaden för råvaror på grundval av den samarbetsvilliga exporterande producenten och tillämpade denna procentsats på den omräknade kostnaden för råvaror när den tillämpade de fastställda icke snedvridna priserna. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen beräknade förbrukningsnivån utifrån den totala kostnaden för råvaror på grundval av den samarbetsvilliga exporterande producenten och tillämpade denna procentsats på den omräknade kostnaden för råvaror när den tillämpade de fastställda icke snedvridna priserna.

3.2.4.6   Produktionsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst

| (124) | De samarbetsvilliga exporterande producenternas indirekta produktionskostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande producenternas faktiska produktionskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(124)

De samarbetsvilliga exporterande producenternas indirekta produktionskostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande producenternas faktiska produktionskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna produktionskostnaderna.

| (125) | När det gäller försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst använde kommissionen den turkiska producentens (66) finansiella uppgifter för perioden januari–december 2019 enligt vad som angavs i den andra noteringen om produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(125)

När det gäller försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst använde kommissionen den turkiska producentens (66) finansiella uppgifter för perioden januari–december 2019 enligt vad som angavs i den andra noteringen om produktionsfaktorer.

66

| (126) | Till följd av detta lades följande punkter till den icke snedvridna produktionskostnaden:






  a) | Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på 10,40 %, uttryckta som kostnaden för sålda varor tillämpade på summan av produktionskostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(126)

Till följd av detta lades följande punkter till den icke snedvridna produktionskostnaden:

a)

Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på 10,40 %, uttryckta som kostnaden för sålda varor tillämpade på summan av produktionskostnaderna.

| b) | En vinst på 18,30 %, uttryckt som kostnaden för sålda varor tillämpade på produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

b)

En vinst på 18,30 %, uttryckt som kostnaden för sålda varor tillämpade på produktionskostnaderna.

3.2.4.7   Beräkning av normalvärdet

| (127) | Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg. |
| --- | --- |

(127)

Kommissionen fastställde det konstruerade normalvärdet genom följande steg.

| (128) | För det första fastställde kommissionen de icke snedvridna kostnaderna för produktion av konserverade mandariner. Den tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande producentens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna. |
| --- | --- |

(128)

För det första fastställde kommissionen de icke snedvridna kostnaderna för produktion av konserverade mandariner. Den tillämpade de icke-snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande producentens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna.

| (129) | För det andra ökade kommissionen de icke-snedvridna kostnaderna för produktion av konserverade mandariner genom att lägga till de produktionsomkostnader som fastställts enligt beskrivningen ovan för att få fram de icke snedvridna produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(129)

För det andra ökade kommissionen de icke-snedvridna kostnaderna för produktion av konserverade mandariner genom att lägga till de produktionsomkostnader som fastställts enligt beskrivningen ovan för att få fram de icke snedvridna produktionskostnaderna.

| (130) | Slutligen tillämpade kommissionen på de produktionskostnader som inte är snedvridna försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst, såsom förklaras i skäl 126. |
| --- | --- |

(130)

Slutligen tillämpade kommissionen på de produktionskostnader som inte är snedvridna försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och vinst, såsom förklaras i skäl 126.

| (131) | På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(131)

På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

3.3   Exportpris för den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare

Exportpris för den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare

| (132) | Under översynsperioden exporterade den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset var därför det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

Under översynsperioden exporterade den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter den berörda produkten direkt till oberoende kunder i unionen. Exportpriset var därför det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

3.4   Jämförelse och dumpningsmarginal

Jämförelse och dumpningsmarginal

| (133) | Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen med exportpriset fritt fabrik. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen jämförde det konstruerade normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen med exportpriset fritt fabrik.

| (134) | Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för landtransport, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader på mellan 2 % och 8 %, kreditkostnader på mellan 0,1 % och 3 %, provisioner på mellan 0,1 % och 3 % och bankavgifter på mellan 0,1 % och 3 %. |
| --- | --- |

(134)

Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen exportpriset i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att ta hänsyn till olikheter som påverkade prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för landtransport, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader på mellan 2 % och 8 %, kreditkostnader på mellan 0,1 % och 3 %, provisioner på mellan 0,1 % och 3 % och bankavgifter på mellan 0,1 % och 3 %.

| (135) | I motiverade fall justerade kommissionen det konstruerade normalvärdet med den andel av mervärdesskatten som inte återbetalades på exportförsäljningen. |
| --- | --- |

(135)

I motiverade fall justerade kommissionen det konstruerade normalvärdet med den andel av mervärdesskatten som inte återbetalades på exportförsäljningen.

| (136) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (137) | På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som en andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 184 % för Yiguan-gruppen. |
| --- | --- |

(137)

På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som en andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 184 % för Yiguan-gruppen.

3.5   Dumpning från icke-samarbetsvilliga exporterande producenter

Dumpning från icke-samarbetsvilliga exporterande producenter

| (138) | Kommissionen beräknade även den genomsnittliga dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande producenterna. Kommissionen använde tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen beräknade även den genomsnittliga dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande producenterna. Kommissionen använde tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

| (139) | För att fastställa normalvärdet använde kommissionen för det första det genomsnittliga normalvärdet för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av producenter. För det andra använde kommissionen databasen enligt artikel 14.6 för att fastställa exportpriset efter avdrag för export från den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter. För jämförbarhetens skull justerade kommissionen exportpriset till nivån fritt fabrik genom att använda de genomsnittliga kontrollerade ersättningarna, inbegripet transportkostnader, för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av producenter. |
| --- | --- |

(139)

För att fastställa normalvärdet använde kommissionen för det första det genomsnittliga normalvärdet för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av producenter. För det andra använde kommissionen databasen enligt artikel 14.6 för att fastställa exportpriset efter avdrag för export från den samarbetsvilliga gruppen av exporterande producenter. För jämförbarhetens skull justerade kommissionen exportpriset till nivån fritt fabrik genom att använda de genomsnittliga kontrollerade ersättningarna, inbegripet transportkostnader, för den samarbetsvilliga exporterande gruppen av producenter.

| (140) | På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som en andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 206 %. |
| --- | --- |

(140)

På grundval av detta fastställdes den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt som en andel av priset cif vid unionens gräns, före tull, till 206 %.

| (141) | Det råder därför inget tvivel om att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Det råder därför inget tvivel om att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.6   Slutsats om fortsatt dumpning

Slutsats om fortsatt dumpning

| (142) | Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen slog därför fast att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

3.7   Bevisning för sannolikheten för fortsatt dumpning från Kina

Bevisning för sannolikheten för fortsatt dumpning från Kina

| (143) | Eftersom dumpning konstaterats under översynsperioden analyserade kommissionen om det fanns någon sannolikhet för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och på hur attraktiv unionsmarknaden är. |
| --- | --- |

(143)

Eftersom dumpning konstaterats under översynsperioden analyserade kommissionen om det fanns någon sannolikhet för att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Vid sin undersökning tittade kommissionen närmare på den kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten, kinesiska exportörers beteende på andra marknader, situationen på den kinesiska hemmamarknaden och på hur attraktiv unionsmarknaden är.

| (144) | Som nämnts ovan gav sig endast fem kinesiska exporterande producenter eller grupper av exporterande producenter till känna och fyllde i bilaga I till tillkännagivandet om inledande. De uppgifter som kommissionen förfogade över i fråga om produktion och outnyttjad kapacitet från kinesiska exporterande producenter var därför begränsade. |
| --- | --- |

(144)

Som nämnts ovan gav sig endast fem kinesiska exporterande producenter eller grupper av exporterande producenter till känna och fyllde i bilaga I till tillkännagivandet om inledande. De uppgifter som kommissionen förfogade över i fråga om produktion och outnyttjad kapacitet från kinesiska exporterande producenter var därför begränsade.

| (145) | Därför var det nödvändigt att basera de flesta av nedanstående undersökningsresultat rörande fortsatt eller återkommande dumpning på andra källor, dvs. databaserna Eurostat och GTA och den information som lämnades av den kinesiska handelskammaren och unionsindustrin i begäran om översyn. Analysen av informationen visade följande. |
| --- | --- |

(145)

Därför var det nödvändigt att basera de flesta av nedanstående undersökningsresultat rörande fortsatt eller återkommande dumpning på andra källor, dvs. databaserna Eurostat och GTA och den information som lämnades av den kinesiska handelskammaren och unionsindustrin i begäran om översyn. Analysen av informationen visade följande.

3.7.1   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

| (146) | Kina är världens största producent av konserverade mandariner, med en uppskattad produktion på mellan 540 000 och 700 000 ton (67). |
| --- | --- |

(146)

Kina är världens största producent av konserverade mandariner, med en uppskattad produktion på mellan 540 000 och 700 000 ton (67).

67

| (147) | När det gäller den totala kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten fick kommissionen inte tillgång till någon samlad information för Kina. Kommissionen grundade sig således på de uppgifter som lämnats av de fem producenter/grupper av producenter som besvarade frågeformuläret. Den kinesiska outnyttjade kapacitet som rapporterats av de fem producenterna/grupperna av producenter uppgick till omkring 40–60 000 ton (dvs. omkring 40 % av deras produktionskapacitet), vilket redan är högre än unionsindustrins totala försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(147)

När det gäller den totala kinesiska produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten fick kommissionen inte tillgång till någon samlad information för Kina. Kommissionen grundade sig således på de uppgifter som lämnats av de fem producenter/grupper av producenter som besvarade frågeformuläret. Den kinesiska outnyttjade kapacitet som rapporterats av de fem producenterna/grupperna av producenter uppgick till omkring 40–60 000 ton (dvs. omkring 40 % av deras produktionskapacitet), vilket redan är högre än unionsindustrins totala försäljningsvolym.

3.7.2   De kinesiska exportörernas beteende på tredjeländers marknader

De kinesiska exportörernas beteende på tredjeländers marknader

| (148) | Det kinesiska exportpriset till marknader i tredjeländer fastställdes under översynsperioden på grundval av uppgifter från GTA:s exportstatistik (68), dvs. på grundval av de kvantiteter och värden som exporterades från Kina (på fob-nivå). Unionen är den tredje viktigaste exportmarknaden för de kinesiska exporterande producenterna. Det genomsnittliga priset per enhet till unionen är 1,17 USD/kilo. Den första och den andra viktigaste exportmarknaden är Förenta staterna och Japan. Det genomsnittliga priset per enhet är 1,19 respektive 1,15 USD/kilo. |
| --- | --- |

(148)

Det kinesiska exportpriset till marknader i tredjeländer fastställdes under översynsperioden på grundval av uppgifter från GTA:s exportstatistik (68), dvs. på grundval av de kvantiteter och värden som exporterades från Kina (på fob-nivå). Unionen är den tredje viktigaste exportmarknaden för de kinesiska exporterande producenterna. Det genomsnittliga priset per enhet till unionen är 1,17 USD/kilo. Den första och den andra viktigaste exportmarknaden är Förenta staterna och Japan. Det genomsnittliga priset per enhet är 1,19 respektive 1,15 USD/kilo.

68

| (149) | Enligt GTA och den kinesiska handelskammaren minskade exportvolymen till Förenta staterna avsevärt mellan 2018 och 2019, från 195 066 ton till 139 682 ton (en skillnad på 55 384 ton motsvarande den totala förbrukningen i unionen). Denna minskning förklaras främst av införandet av den ytterligare tullsatsen på 25 % för konserverade mandariner (en del av det större paket med tullar som infördes på kinesisk import genom de amerikanska åtgärderna enligt avsnitt 301) (69). |
| --- | --- |

(149)

Enligt GTA och den kinesiska handelskammaren minskade exportvolymen till Förenta staterna avsevärt mellan 2018 och 2019, från 195 066 ton till 139 682 ton (en skillnad på 55 384 ton motsvarande den totala förbrukningen i unionen). Denna minskning förklaras främst av införandet av den ytterligare tullsatsen på 25 % för konserverade mandariner (en del av det större paket med tullar som infördes på kinesisk import genom de amerikanska åtgärderna enligt avsnitt 301) (69).

69

3.7.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (150) | Unionsmarknaden är betydligt mindre än de kinesiska producenternas tillgängliga outnyttjade kapacitet. På grund av handelsfrågorna med Förenta staterna (70) har de kinesiska producenterna dessutom förlorat omkring 55 000 ton export till Förenta staterna, vilka lätt kan omdirigeras till unionsmarknaden. Denna volym är betydligt högre än förbrukningen i unionen. Innan antidumpningsåtgärderna infördes var unionen en traditionell marknad för Kina, och de exporterade mer än tre gånger den volym som de för närvarande exporterar till unionen. Det genomsnittliga exportpriset till unionsmarknaden (1,17 USD/kg) är något högre än i Japan (1,15 USD/kg), men betydligt högre jämfört med priset till Thailand (1,04 USD/kg). Notera också att priset till Förenta staterna (1,19 USD/kg) ligger på ungefär samma nivå som priset till EU. |
| --- | --- |

(150)

Unionsmarknaden är betydligt mindre än de kinesiska producenternas tillgängliga outnyttjade kapacitet. På grund av handelsfrågorna med Förenta staterna (70) har de kinesiska producenterna dessutom förlorat omkring 55 000 ton export till Förenta staterna, vilka lätt kan omdirigeras till unionsmarknaden. Denna volym är betydligt högre än förbrukningen i unionen. Innan antidumpningsåtgärderna infördes var unionen en traditionell marknad för Kina, och de exporterade mer än tre gånger den volym som de för närvarande exporterar till unionen. Det genomsnittliga exportpriset till unionsmarknaden (1,17 USD/kg) är något högre än i Japan (1,15 USD/kg), men betydligt högre jämfört med priset till Thailand (1,04 USD/kg). Notera också att priset till Förenta staterna (1,19 USD/kg) ligger på ungefär samma nivå som priset till EU.

70

| (151) | Sammanfattningsvis är det, mot bakgrund av den stora produktionskapaciteten i Kina (och därmed förmågan att snabbt öka produktionsvolymen) och tidigare bruk av dumpning, rimligt att dra slutsatsen att ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle leda till en ökning av den dumpade lågprisimporten från Kina till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(151)

Sammanfattningsvis är det, mot bakgrund av den stora produktionskapaciteten i Kina (och därmed förmågan att snabbt öka produktionsvolymen) och tidigare bruk av dumpning, rimligt att dra slutsatsen att ett upphävande av de gällande åtgärderna skulle leda till en ökning av den dumpade lågprisimporten från Kina till unionsmarknaden.

3.8   Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

Slutsats om sannolikheten för återkommande dumpning

| (152) | Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. Särskilt nivån på de normalvärden som fastställts för de kinesiska exportörerna/producenterna, nivån på den samarbetsvilliga producents exportpriser till marknader i tredjeländer, unionsmarknadens attraktionskraft och tillgången till betydande produktionskapacitet i Kina tyder på att det är högst sannolikt att dumpningen återkommer om de nuvarande åtgärderna upphävs. |
| --- | --- |

(152)

Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen att det är sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om de nuvarande åtgärderna skulle upphöra att gälla. Särskilt nivån på de normalvärden som fastställts för de kinesiska exportörerna/producenterna, nivån på den samarbetsvilliga producents exportpriser till marknader i tredjeländer, unionsmarknadens attraktionskraft och tillgången till betydande produktionskapacitet i Kina tyder på att det är högst sannolikt att dumpningen återkommer om de nuvarande åtgärderna upphävs.

3.9   Sannolikhet för att skadan återkommer

Sannolikhet för att skadan återkommer

| (153) | Som nämns i skäl 165 fortsatte den kinesiska importen att vara betydande i förhållande till unionens konsumtion under översynsperioden. Undersökningen visade att kinesisk import fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser. De dumpningsmarginaler man funnit bekräftas av analysen av exportpriser till andra tredjeländer, vilka förefaller vara ännu lägre enligt vad som beskrivs i skäl 150. Mot bakgrund av de aspekter som undersöktes i avsnitten 3.7.2 och 3.7.3 drog kommissionen också slutsatsen att det är högst sannolikt att kinesiska producenter skulle exportera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionen till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra. Det finns därmed bevis på sannolikhet för fortsatt dumpning och, under alla omständigheter, sannolikhet för återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(153)

Som nämns i skäl 165 fortsatte den kinesiska importen att vara betydande i förhållande till unionens konsumtion under översynsperioden. Undersökningen visade att kinesisk import fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser. De dumpningsmarginaler man funnit bekräftas av analysen av exportpriser till andra tredjeländer, vilka förefaller vara ännu lägre enligt vad som beskrivs i skäl 150. Mot bakgrund av de aspekter som undersöktes i avsnitten 3.7.2 och 3.7.3 drog kommissionen också slutsatsen att det är högst sannolikt att kinesiska producenter skulle exportera betydande kvantiteter av den berörda produkten till unionen till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra. Det finns därmed bevis på sannolikhet för fortsatt dumpning och, under alla omständigheter, sannolikhet för återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphöra.

4.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER

4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (154) | Mandariner skördas på hösten och vintern, skörde- och bearbetningssäsongen börjar tidigt i oktober och slutar sent i januari (för vissa sorter, februari eller mars) året därpå. De flesta köpeavtal förhandlas fram under de första månaderna av varje säsong. Det är brukligt i mandarinkonserveringsbranschen att använda säsongen (perioden från och med den 1 oktober till och med den 30 september påföljande år) som grund för jämförelser. Liksom i den ursprungliga undersökningen antog kommissionen denna metod för sin undersökning. |
| --- | --- |

(154)

Mandariner skördas på hösten och vintern, skörde- och bearbetningssäsongen börjar tidigt i oktober och slutar sent i januari (för vissa sorter, februari eller mars) året därpå. De flesta köpeavtal förhandlas fram under de första månaderna av varje säsong. Det är brukligt i mandarinkonserveringsbranschen att använda säsongen (perioden från och med den 1 oktober till och med den 30 september påföljande år) som grund för jämförelser. Liksom i den ursprungliga undersökningen antog kommissionen denna metod för sin undersökning.

4.2   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (155) | Under översynsperioden producerade två samarbetsvilliga unionsproducenter den likadana produkten. Fram till slutet av säsongen 2017/2018 fanns det tre unionsproducenter. Den tredje unionstillproducenten (71) upphörde med sin produktion vid utgången av säsongen 2017/2018. Uppgifter om denna tidigare producent inkluderades i vissa makroindikatorer i enlighet med kommissionens praxis för att ta med alla kända uppgifter avseende skadeundersökningsperioden för skadeanalysen, för att uppnå den bäst informerade representationen av unionsindustrins ekonomiska situation i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(155)

Under översynsperioden producerade två samarbetsvilliga unionsproducenter den likadana produkten. Fram till slutet av säsongen 2017/2018 fanns det tre unionsproducenter. Den tredje unionstillproducenten (71) upphörde med sin produktion vid utgången av säsongen 2017/2018. Uppgifter om denna tidigare producent inkluderades i vissa makroindikatorer i enlighet med kommissionens praxis för att ta med alla kända uppgifter avseende skadeundersökningsperioden för skadeanalysen, för att uppnå den bäst informerade representationen av unionsindustrins ekonomiska situation i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen.

71

| (156) | Unionens totala produktion av den likadana produkten fastställdes på grundval av de svar på frågeformuläret som lämnats av de två samarbetsvilliga unionsproducenterna för skadeundersökningsperioden. Den tidigare producentens produktion baserades på den information som lämnats i klagomålet av Fenaval och återspeglas fram till säsongen 2017/2018. |
| --- | --- |

(156)

Unionens totala produktion av den likadana produkten fastställdes på grundval av de svar på frågeformuläret som lämnats av de två samarbetsvilliga unionsproducenterna för skadeundersökningsperioden. Den tidigare producentens produktion baserades på den information som lämnats i klagomålet av Fenaval och återspeglas fram till säsongen 2017/2018.

| (157) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de två samarbetsvilliga unionsproducenterna som svarade för den totala produktionen i unionen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(157)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att de två samarbetsvilliga unionsproducenterna som svarade för den totala produktionen i unionen utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (158) | Eftersom unionsindustrin således bara bestod av två producenter, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla känsliga uppgifter eller ange dem som intervaller. |
| --- | --- |

(158)

Eftersom unionsindustrin således bara bestod av två producenter, var det av sekretesskäl nödvändigt att indexera alla känsliga uppgifter eller ange dem som intervaller.

| (159) | Under översynsperioden fastställdes unionsproduktionen till mellan 18 000 och 24 000 ton. |
| --- | --- |

(159)

Under översynsperioden fastställdes unionsproduktionen till mellan 18 000 och 24 000 ton.

4.3   Uppenbar förbrukning i unionen

Uppenbar förbrukning i unionen

| (160) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat. Även om produktionen av den produkt som är föremål för undersökning är säsongsbunden är förbrukningen jämnt fördelad under året. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importuppgifter från Eurostat. Även om produktionen av den produkt som är föremål för undersökning är säsongsbunden är förbrukningen jämnt fördelad under året.

| (161) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen utifrån denna grund på följande sätt:

  Tabell 2


  Konsumtion i unionen (i ton) | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konsumtion i unionen (i ton) | 48 000 -64 000 | 56 000 -60 000 | 45 000 -60 000 | 47 000 -63 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 118 | 94 | 99 |
| Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna, Eurostat. |

(161)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen utifrån denna grund på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Konsumtion i unionen (i ton)

Konsumtion i unionen (i ton)

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Konsumtion i unionen (i ton)

48 000 -64 000

56 000 -60 000

45 000 -60 000

47 000 -63 000

Index (2015/2016 = 100)

100

118

94

99

Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna, Eurostat.

Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna, Eurostat.

| (162) | Under skadeundersökningsperioden varierade konsumtionen i unionen beroende på kvaliteten på skörden i unionen. |
| --- | --- |

(162)

Under skadeundersökningsperioden varierade konsumtionen i unionen beroende på kvaliteten på skörden i unionen.

4.4   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

4.4.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (163) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Importens marknadsandel fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med konsumtionen i unionen, som framgår av tabell 2 ovan. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostats databas. Importens marknadsandel fastställdes genom att importvolymerna jämfördes med konsumtionen i unionen, som framgår av tabell 2 ovan.

| (164) | Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym och marknadsandel | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i ton) | 29 392 | 27 604 | 23 527 | 19 152 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 94 | 80 | 65 |
| Marknadsandel Kina (i %) | 61-46 | 49-37 | 52-39 | 41-30 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 80 | 85 | 66 |
| Källa: Eurostat. |

(164)

Importen till unionen från Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Importvolym från Kina (i ton)

29 392

27 604

23 527

19 152

Index (2015/2016 = 100)

100

94

80

65

Marknadsandel Kina (i %)

61-46

49-37

52-39

41-30

Index (2015/2016 = 100)

100

80

85

66

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

| (165) | Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymerna från Kina med 35 %. I likhet med importvolymen minskade den kinesiska marknadsandelen under skadeundersökningsperioden med 34 %. Trots denna nedåtgående trend förblev marknadsandelen för den berörda produkten betydande. |
| --- | --- |

(165)

Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymerna från Kina med 35 %. I likhet med importvolymen minskade den kinesiska marknadsandelen under skadeundersökningsperioden med 34 %. Trots denna nedåtgående trend förblev marknadsandelen för den berörda produkten betydande.

4.4.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (166) | Kommissionen fastställde trenden för priserna på importen från Kina på grundval av statistik från Eurostat. De genomsnittliga importpriset från Kina till unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris för kinesisk import (euro/ton) | 968 | 994 | 1 025 | 1 123 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 103 | 106 | 116 |
| Källa: Eurostat. |

(166)

Kommissionen fastställde trenden för priserna på importen från Kina på grundval av statistik från Eurostat. De genomsnittliga importpriset från Kina till unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser

Importpriser

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Genomsnittspris för kinesisk import (euro/ton)

968

994

1 025

1 123

Index (2015/2016 = 100)

100

103

106

116

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

| (167) | Som framgår av tabellen ovan ökade priserna på den kinesiska importen stadigt under skadeundersökningsperioden och totalt med 16 %. |
| --- | --- |

(167)

Som framgår av tabellen ovan ökade priserna på den kinesiska importen stadigt under skadeundersökningsperioden och totalt med 16 %.

| (168) | Eftersom den enda samarbetsvilliga exportörens importvolym representerade omkring 45–65 % (intervallen anges av sekretesskäl) av den kinesiska importen under översynsperioden, undersöktes även förekomsten av prisunderskridande för den samlade kinesiska exporten på grundval av importstatistik. |
| --- | --- |

(168)

Eftersom den enda samarbetsvilliga exportörens importvolym representerade omkring 45–65 % (intervallen anges av sekretesskäl) av den kinesiska importen under översynsperioden, undersöktes även förekomsten av prisunderskridande för den samlade kinesiska exporten på grundval av importstatistik.

| (169) | För detta ändamål jämfördes de samarbetsvilliga unionsproducenternas vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga cif-priser (kostnad, försäkring och frakt) på importen från Kina enligt Eurostats uppgifter. Dessa cif-priser (kostnad, försäkring och frakt) justerades för att ta hänsyn till kostnader i samband med tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen. I synpunkterna från den kinesiska handelskammaren på det slutliga utlämnandet av uppgifter bekräftade kommissionen att för dess analys av prisunderskridandet lades inte den tillämpliga antidumpningstullen till det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(169)

För detta ändamål jämfördes de samarbetsvilliga unionsproducenternas vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden med motsvarande vägda genomsnittliga cif-priser (kostnad, försäkring och frakt) på importen från Kina enligt Eurostats uppgifter. Dessa cif-priser (kostnad, försäkring och frakt) justerades för att ta hänsyn till kostnader i samband med tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen. I synpunkterna från den kinesiska handelskammaren på det slutliga utlämnandet av uppgifter bekräftade kommissionen att för dess analys av prisunderskridandet lades inte den tillämpliga antidumpningstullen till det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (170) | På grundval av detta visade jämförelsen att importen av den berörda produkten under översynsperioden underskred unionsindustrins priser med 9–11 % när importpriserna beaktas utan antidumpningstullar. När kommissionen beaktade antidumpningstullarna fann den inget prisunderskridande under översynsperioden. |
| --- | --- |

(170)

På grundval av detta visade jämförelsen att importen av den berörda produkten under översynsperioden underskred unionsindustrins priser med 9–11 % när importpriserna beaktas utan antidumpningstullar. När kommissionen beaktade antidumpningstullarna fann den inget prisunderskridande under översynsperioden.

| (171) | För de importpriser som rapporterats av den samarbetsvilliga kinesiska exportören, vederbörligen justerade, fastställdes en prisunderskridandemarginal på mellan 9–11 % under översynsperioden, utan beaktande av gällande antidumpningstull. När kommissionen återigen beaktade antidumpningstullarna fann den inget prisunderskridande. |
| --- | --- |

(171)

För de importpriser som rapporterats av den samarbetsvilliga kinesiska exportören, vederbörligen justerade, fastställdes en prisunderskridandemarginal på mellan 9–11 % under översynsperioden, utan beaktande av gällande antidumpningstull. När kommissionen återigen beaktade antidumpningstullarna fann den inget prisunderskridande.

4.5   Import till unionen från andra tredjeländer

Import till unionen från andra tredjeländer

| (172) | Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från andra tredjeländer i betydande grad. Merparten av denna import (82 % under skadeundersökningsperioden) härrörde från Turkiet.

  Tabell 5


  Import från andra tredjeländer | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från andra tredjeländer (ton) | 9 416 | 12 660 | 15 552 | 21 827 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 134 | 165 | 232 |
| Marknadsandel (%) | 20-15 | 23-17 | 35-26 | 46-35 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 175 | 233 |
| Källa: Eurostat. |

(172)

Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från andra tredjeländer i betydande grad. Merparten av denna import (82 % under skadeundersökningsperioden) härrörde från Turkiet.

Tabell 5

Tabell 5

Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Import från andra tredjeländer (ton)

9 416

12 660

15 552

21 827

Index (2015/2016 = 100)

100

134

165

232

Marknadsandel (%)

20-15

23-17

35-26

46-35

Index (2015/2016 = 100)

100

114

175

233

Källa: Eurostat.

Källa: Eurostat.

| (173) | De turkiska exportörernas och producenternas försäljning på unionsmarknaden ökade under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning är dock de kinesiska exporterande producenterna fortfarande den största leverantören av den berörda produkten i EU under översynsperioden. |
| --- | --- |

(173)

De turkiska exportörernas och producenternas försäljning på unionsmarknaden ökade under skadeundersökningsperioden. Trots denna ökning är dock de kinesiska exporterande producenterna fortfarande den största leverantören av den berörda produkten i EU under översynsperioden.

4.6   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.6.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (174) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(174)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (175) | De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) fastställdes för hela unionsindustrin. I detta syfte använde kommissionen de uppgifter som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionsproducenterna före och efter inledandet av undersökningen samt unionsproducenternas svar på frågeformuläret. Såsom nämns i skäl 156 beaktade kommissionen uppgifter från Fenaval i klagomålet när det gäller den tredje producent som upphörde med sin verksamhet vid utgången av säsongen 2017/2018. |
| --- | --- |

(175)

De makroekonomiska indikatorerna (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, tillväxt, marknadsandel, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalernas storlek) fastställdes för hela unionsindustrin. I detta syfte använde kommissionen de uppgifter som lämnats i klagomålet, uppgifter som inhämtats från unionsproducenterna före och efter inledandet av undersökningen samt unionsproducenternas svar på frågeformuläret. Såsom nämns i skäl 156 beaktade kommissionen uppgifter från Fenaval i klagomålet när det gäller den tredje producent som upphörde med sin verksamhet vid utgången av säsongen 2017/2018.

| (176) | Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, lagernivåer, löner och produktionskostnader) utfördes hos de två samarbetsvilliga unionsproducenterna under översynsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Analysen av de mikroekonomiska indikatorerna (försäljningspriser, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet, kapitalanskaffningsförmåga, lagernivåer, löner och produktionskostnader) utfördes hos de två samarbetsvilliga unionsproducenterna under översynsperioden.

4.6.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.6.2.1   Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (177) | Unionens sammanlagda produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt för de tre unionsproducenter som var aktiva under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 18 000 -25 000 | 25 000 -34 000 | 12 000 -16 000 | 18 000 -24 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 67 | 97 |
| Produktionskapacitet (ton) | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 66 000 -88 000 | 46 000 -62 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 100 | 71 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 28,3 | 38,8 | 19,1 | 38,9 |
| Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna. |

(177)

Unionens sammanlagda produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt för de tre unionsproducenter som var aktiva under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktionsvolym, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Produktionsvolym (ton)

18 000 -25 000

25 000 -34 000

12 000 -16 000

18 000 -24 000

Index (2015/2016 = 100)

100

137

67

97

Produktionskapacitet (ton)

66 000 -88 000

66 000 -88 000

66 000 -88 000

46 000 -62 000

Index (2015/2016 = 100)

100

100

100

71

Kapacitetsutnyttjande (%)

28,3

38,8

19,1

38,9

Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna.

Källa

| (178) | Under skadeundersökningsperioden fortsatte den aggregerade produktionsvolymen i unionen att vara i genomsnitt stabil, med fluktuationer som var kopplade till kvaliteten på skörden (säsongen 2016/2017 gav en mycket god skörd och nästa säsong gav en dålig skörd) och det faktum att den tredje unionsproducenten upphörde med sin produktion i slutet av säsongen 2017/2018. Under översynsperioden producerade därför endast de två samarbetsvilliga unionsproducenterna den berörda produkten. |
| --- | --- |

(178)

Under skadeundersökningsperioden fortsatte den aggregerade produktionsvolymen i unionen att vara i genomsnitt stabil, med fluktuationer som var kopplade till kvaliteten på skörden (säsongen 2016/2017 gav en mycket god skörd och nästa säsong gav en dålig skörd) och det faktum att den tredje unionsproducenten upphörde med sin produktion i slutet av säsongen 2017/2018. Under översynsperioden producerade därför endast de två samarbetsvilliga unionsproducenterna den berörda produkten.

| (179) | Kapacitetsutnyttjandet låg systematiskt under 50 % under skadeundersökningsperioden. Denna relativt låga andel förklaras av att den viktigaste råvaran som används av producenterna av konserverade mandariner är färsk frukt, som försämras snabbt. Följaktligen måste kapacitet finnas tillgänglig vid skördens topp för att kunna bearbeta den färska frukten på relativt kort tid. |
| --- | --- |

(179)

Kapacitetsutnyttjandet låg systematiskt under 50 % under skadeundersökningsperioden. Denna relativt låga andel förklaras av att den viktigaste råvaran som används av producenterna av konserverade mandariner är färsk frukt, som försämras snabbt. Följaktligen måste kapacitet finnas tillgänglig vid skördens topp för att kunna bearbeta den färska frukten på relativt kort tid.

4.6.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (180) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på unionsmarknaden utvecklades på följande sätt för de tre unionsproducenter som var aktiva under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 15 000 -20 000 | 22 000 -30 000 | 12 000 -16 000 | 13 000 -17 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 146 | 81 | 86 |
| Marknadsandel (%) | 32 | 40 | 28 | 28 |

(180)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel på unionsmarknaden utvecklades på följande sätt för de tre unionsproducenter som var aktiva under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Försäljningsvolym (ton)

15 000 -20 000

22 000 -30 000

12 000 -16 000

13 000 -17 000

Index (2015/2016 = 100)

100

146

81

86

Marknadsandel (%)

32

40

28

28

| (181) | Unionsindustrins försäljning har i allmänhet följt samma mönster som unionsproduktionen. Totalt sett minskade unionsindustrins försäljning med 14 % mellan säsongen 2015/2016 och översynsperioden, även om konsumtionen förblev relativt stabil under samma period. Unionsindustrins marknadsandel minskade dessutom med fyra procentenheter. |
| --- | --- |

(181)

Unionsindustrins försäljning har i allmänhet följt samma mönster som unionsproduktionen. Totalt sett minskade unionsindustrins försäljning med 14 % mellan säsongen 2015/2016 och översynsperioden, även om konsumtionen förblev relativt stabil under samma period. Unionsindustrins marknadsandel minskade dessutom med fyra procentenheter.

4.6.2.3   Sysselsättning och produktivitet

| (182) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 120 | 106 | 118 |
| Produktivitet (ton/anställd) | 60-80 | 60-90 | 30-50 | 50-60 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 114 | 64 | 83 |
| Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna. |

(182)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Index (2015/2016 = 100)

100

120

106

118

Produktivitet (ton/anställd)

60-80

60-90

30-50

50-60

Index (2015/2016 = 100)

100

114

64

83

Källa: Klagomål och svar på frågeformulär från unionsproducenterna.

Källa

| (183) | Den totala sysselsättningen ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten uttryckt som produktionsvolym per anställd minskade under skadeundersökningsperioden och sjönk till sin lägsta nivå under säsongen 2017/2018 när en av unionsproducenterna upphörde med sin verksamhet. I detta avseende noterade kommissionen att denna industris produktivitet påverkas av den tillgängliga färska fruktens kvalitet och kvantitet, vilket innebär att under ett år när skörden är god går produktiviteten upp och när skörden är dålig går produktiviteten ned. Säsongen 2016/2017 var särskilt bra för citrusfrukter och produktiviteten var som högst under den säsongen. |
| --- | --- |

(183)

Den totala sysselsättningen ökade med 18 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten uttryckt som produktionsvolym per anställd minskade under skadeundersökningsperioden och sjönk till sin lägsta nivå under säsongen 2017/2018 när en av unionsproducenterna upphörde med sin verksamhet. I detta avseende noterade kommissionen att denna industris produktivitet påverkas av den tillgängliga färska fruktens kvalitet och kvantitet, vilket innebär att under ett år när skörden är god går produktiviteten upp och när skörden är dålig går produktiviteten ned. Säsongen 2016/2017 var särskilt bra för citrusfrukter och produktiviteten var som högst under den säsongen.

4.6.2.4   Tillväxt

| (184) | Konsumtionen i unionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 14 %, delvis på grund av att en producent upphörde med sin verksamhet under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin förlorade således marknadsandelar (4 procentenheter), liksom marknadsandelen för importen från det berörda landet (17 procentenheter). |
| --- | --- |

(184)

Konsumtionen i unionen fluktuerade under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 14 %, delvis på grund av att en producent upphörde med sin verksamhet under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin förlorade således marknadsandelar (4 procentenheter), liksom marknadsandelen för importen från det berörda landet (17 procentenheter).

4.6.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.6.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (185) | De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet (euro/ton) för unionsproducenterna på unionsmarknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningspris (euro/ton) | 1 340 -1 450 | 1 330 -1 450 | 1 390 -1 510 | 1 410 -1 530 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 103 | 104 |
| Produktionskostnad per enhet (euro/ton) | 1 310 -1 420 | 1 300 -1 410 | 1 580 -1 710 | 1 320 -1 430 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 99 | 120 | 100 |
| Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret. |

(185)

De genomsnittliga försäljningspriserna per enhet (euro/ton) för unionsproducenterna på unionsmarknaden utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen

Försäljningspriser på den öppna marknaden i unionen

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Försäljningspris (euro/ton)

1 340 -1 450

1 330 -1 450

1 390 -1 510

1 410 -1 530

Index (2015/2016 = 100)

100

99

103

104

Produktionskostnad per enhet (euro/ton)

1 310 -1 420

1 300 -1 410

1 580 -1 710

1 320 -1 430

Index (2015/2016 = 100)

100

99

120

100

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

| (186) | Tabellen ovan visar utvecklingen av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet på unionsmarknaden jämfört med motsvarande produktionskostnad. Försäljningspriset ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaden förblev relativt stabil under samma period. Produktionskostnaden var undantagsvis som högst under säsongen 2017/2018 på grund av en dålig skörd. |
| --- | --- |

(186)

Tabellen ovan visar utvecklingen av det genomsnittliga försäljningspriset per enhet på unionsmarknaden jämfört med motsvarande produktionskostnad. Försäljningspriset ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaden förblev relativt stabil under samma period. Produktionskostnaden var undantagsvis som högst under säsongen 2017/2018 på grund av en dålig skörd.

| (187) | Totalt sett minskade unionsindustrin sina produktionskostnader och ökade sina försäljningspriser med 4 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebar att lönsamheten förbättrades markant under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(187)

Totalt sett minskade unionsindustrin sina produktionskostnader och ökade sina försäljningspriser med 4 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebar att lönsamheten förbättrades markant under skadeundersökningsperioden.

4.6.3.2   Arbetskraftskostnader

| (188) | Unionsproducenternas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro) | 21 380 -23 200 | 21 450 -23 270 | 20 850 -22 630 | 21 680 -23 530 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 100 | 97 | 101 |
| Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret. |

(188)

Unionsproducenternas genomsnittliga arbetskraftskostnader utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (euro)

21 380 -23 200

21 450 -23 270

20 850 -22 630

21 680 -23 530

Index (2015/2016 = 100)

100

100

97

101

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

| (189) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd var stabil under hela skadeundersökningsperioden och undgick i stor utsträckning de motgångar som gällde för säsongen 2017/2018. |
| --- | --- |

(189)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd var stabil under hela skadeundersökningsperioden och undgick i stor utsträckning de motgångar som gällde för säsongen 2017/2018.

4.6.3.3   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (190) | Unionsproducenternas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen på den öppna marknaden (som procentandel av omsättningen) | 1,6-2,2 | 1,8-2,4 | –11,7-
  –12,9 | 4,2-5,8 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 109 | –583 | 262 |
| Kassaflöde | 550 000 -600 000 | 780 000 -850 000 | –, -
  –, | 1 590 000-1 730 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 141 | –238 | 287 |
| Investeringar | 920 000 -1 140 000 | 1 260 000 -1 550 000 | 430 000 -530 000 | 1 500 000 -1 840 000 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 137 | 47 | 161 |
| Räntabilitet | 100 | 119 | –460 | 280 |
| Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret. |

(190)

Unionsproducenternas lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen på den öppna marknaden (som procentandel av omsättningen)

1,6-2,2

1,8-2,4

–11,7-

–12,9

4,2-5,8

Index (2015/2016 = 100)

100

109

–583

262

Kassaflöde

550 000 -600 000

780 000 -850 000

–, -

–,

1 590 000-1 730 000

Index (2015/2016 = 100)

100

141

–238

287

Investeringar

920 000 -1 140 000

1 260 000 -1 550 000

430 000 -530 000

1 500 000 -1 840 000

Index (2015/2016 = 100)

100

137

47

161

Räntabilitet

100

119

–460

280

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

| (191) | Kommissionen fastställde lönsamheten för unionsproducenterna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen fastställde lönsamheten för unionsproducenterna genom att nettoförlusten före skatt för försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen.

| (192) | Lönsamheten minskade märkbart under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten minskar kraftigt under säsongen 2017/2018. I linje med vad som har förklarats tidigare gav säsongen 2017/2018 upphov till en förlust som till stor del berodde på särskilt svåra väderförhållanden och de motsvarande högre kostnaderna. Unionsindustrin återgick emellertid till lönsamhet under översynsperioden och nådde nästan upp till sitt vinstmål på 6,8 %. |
| --- | --- |

(192)

Lönsamheten minskade märkbart under skadeundersökningsperioden. Lönsamheten minskar kraftigt under säsongen 2017/2018. I linje med vad som har förklarats tidigare gav säsongen 2017/2018 upphov till en förlust som till stor del berodde på särskilt svåra väderförhållanden och de motsvarande högre kostnaderna. Unionsindustrin återgick emellertid till lönsamhet under översynsperioden och nådde nästan upp till sitt vinstmål på 6,8 %.

| (193) | Nettokassaflödet är unionsproducenternas förmåga att återinvestera i sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden motsvarade kassaflödet huvudsakligen utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet för den berörda produkten. |
| --- | --- |

(193)

Nettokassaflödet är unionsproducenternas förmåga att återinvestera i sin verksamhet. Under skadeundersökningsperioden motsvarade kassaflödet huvudsakligen utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet för den berörda produkten.

| (194) | Under skadeundersökningsperioden gjorde unionsindustrin investeringar för underhåll och optimering av de befintliga produktionsmaskinerna för att minska kostnaderna. Investeringsnivån ökade särskilt under översynsperioden, vilket sannolikt gynnades av den väntade lönsamhetsnivån under den säsongen, beräknat på grundval av tidiga utsikter till god skörd. Det gjordes också investeringar för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

(194)

Under skadeundersökningsperioden gjorde unionsindustrin investeringar för underhåll och optimering av de befintliga produktionsmaskinerna för att minska kostnaderna. Investeringsnivån ökade särskilt under översynsperioden, vilket sannolikt gynnades av den väntade lönsamhetsnivån under den säsongen, beräknat på grundval av tidiga utsikter till god skörd. Det gjordes också investeringar för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen.

| (195) | Räntabiliteten följde under skadeundersökningsperioden lönsamhetsutvecklingen tätt. |
| --- | --- |

(195)

Räntabiliteten följde under skadeundersökningsperioden lönsamhetsutvecklingen tätt.

4.6.3.4   Lagerstockar

| (196) | Lagernivåerna för unionsproducenterna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lagerstockar | 2015/2016 | 2016/2017 | 2017/2018 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 2 300 -2 700 | 3 100 -3 610 | 1 800 -2 110 | 4 400 -5 060 |
| Index (2015/2016 = 100) | 100 | 133 | 78 | 187 |
| Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret. |

(196)

Lagernivåerna för unionsproducenterna i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lagerstockar

Lagerstockar

2015/2016

2016/2017

2017/2018

Översynsperioden

Utgående lager (ton)

2 300 -2 700

3 100 -3 610

1 800 -2 110

4 400 -5 060

Index (2015/2016 = 100)

Index (2015/2016 = 100)

100

133

78

187

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

Källa: Unionsproducenternas svar på frågeformuläret.

| (197) | Unionstillverkarna ökade sina lager betydligt under översynsperioden. Även om unionsindustrin byggde upp stora lager under översynsperioden, kan det samtidigt noteras att de nådde en sund vinst. Det är nödvändigt att behålla vissa lagernivåer för att kunna täcka försäljningen precis innan produktionen av den nya skörden inleds. Det kan därför inte betraktas som ett tecken på skada. |
| --- | --- |

(197)

Unionstillverkarna ökade sina lager betydligt under översynsperioden. Även om unionsindustrin byggde upp stora lager under översynsperioden, kan det samtidigt noteras att de nådde en sund vinst. Det är nödvändigt att behålla vissa lagernivåer för att kunna täcka försäljningen precis innan produktionen av den nya skörden inleds. Det kan därför inte betraktas som ett tecken på skada.

4.6.3.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (198) | De dumpningsmarginaler som fastställdes översteg i betydande grad miniminivån och nivån på de nuvarande åtgärderna (se skäl 137). Med tanke på den outnyttjade kapaciteten och priserna på importen från Kina (se skälen 147 och 167), kan inte påverkan från de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(198)

De dumpningsmarginaler som fastställdes översteg i betydande grad miniminivån och nivån på de nuvarande åtgärderna (se skäl 137). Med tanke på den outnyttjade kapaciteten och priserna på importen från Kina (se skälen 147 och 167), kan inte påverkan från de faktiska dumpningsmarginalerna på unionsindustrin anses vara försumbar.

| (199) | De ursprungliga åtgärderna infördes i december 2008. Under översynsperioden uppnådde unionsindustrin för första gången sedan dess en avkastning nära det vinstmål på 6,8 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Med hänsyn till unionsindustrins situation överlag och de fortsatt betydande importvolymerna från Kina under de senaste åren, kan man dra slutsatsen att unionsindustrin fortfarande är bräcklig och sårbar. |
| --- | --- |

(199)

De ursprungliga åtgärderna infördes i december 2008. Under översynsperioden uppnådde unionsindustrin för första gången sedan dess en avkastning nära det vinstmål på 6,8 % som fastställdes i den ursprungliga undersökningen. Med hänsyn till unionsindustrins situation överlag och de fortsatt betydande importvolymerna från Kina under de senaste åren, kan man dra slutsatsen att unionsindustrin fortfarande är bräcklig och sårbar.

4.6.4   Slutsats beträffande väsentlig skada

Slutsats beträffande väsentlig skada

| (200) | Unionsindustrin har återhämtat sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning. De gällande åtgärderna har bidragit till att minska den dumpade importen, och i och med att dessa farhågor minskat håller unionsindustrin på att återhämta sig. Åtgärderna har också hjälpt unionsindustrin att fokusera på en rättvis konkurrens i en miljö där antalet internationella nya aktörer växer snabbt. Slutligen var de gällande tullarna en faktor i de investeringsbeslut som fattades under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(200)

Unionsindustrin har återhämtat sig från effekterna av tidigare skadevållande dumpning. De gällande åtgärderna har bidragit till att minska den dumpade importen, och i och med att dessa farhågor minskat håller unionsindustrin på att återhämta sig. Åtgärderna har också hjälpt unionsindustrin att fokusera på en rättvis konkurrens i en miljö där antalet internationella nya aktörer växer snabbt. Slutligen var de gällande tullarna en faktor i de investeringsbeslut som fattades under hela skadeundersökningsperioden.

| (201) | Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en säker situation. Även om vissa skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation – särskilt lönsamhet, investeringar, räntabilitet och kassaflöde – ger en mer stabil bild, är dessa inte konsoliderade resultat. Andra skadeindikatorer, särskilt försäljningsvolym, marknadsandel och produktion, har knappast ändrats. På det hela taget visar indikatorerna tydligt att det finns tecken på förbättring, men industrin är fortfarande relativt bräcklig. |
| --- | --- |

(201)

Det kan trots det inte konstateras att unionsindustrin befinner sig i en säker situation. Även om vissa skadeindikatorer som rör unionstillverkarnas ekonomiska situation – särskilt lönsamhet, investeringar, räntabilitet och kassaflöde – ger en mer stabil bild, är dessa inte konsoliderade resultat. Andra skadeindikatorer, särskilt försäljningsvolym, marknadsandel och produktion, har knappast ändrats. På det hela taget visar indikatorerna tydligt att det finns tecken på förbättring, men industrin är fortfarande relativt bräcklig.

| (202) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(202)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (203) | I synpunkterna från den kinesiska handelskammaren på det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnades flera synpunkter på unionsindustrins ekonomiska situation och pekade på faktorer, som det allmänna klimatet, importen från Turkiet, som kan ha bidragit till unionsindustrins tecken på skada. Som anges i skäl 202 fastställde kommissionen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada. Dessa synpunkter är därför irrelevanta. |
| --- | --- |

(203)

I synpunkterna från den kinesiska handelskammaren på det slutliga utlämnandet av uppgifter lämnades flera synpunkter på unionsindustrins ekonomiska situation och pekade på faktorer, som det allmänna klimatet, importen från Turkiet, som kan ha bidragit till unionsindustrins tecken på skada. Som anges i skäl 202 fastställde kommissionen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada. Dessa synpunkter är därför irrelevanta.

5.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (204) | Eftersom unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden bedömde kommissionen sannolikheten för att skadan, som ursprungligen orsakats av dumpad import från Kina, skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(204)

Eftersom unionsindustrin inte led väsentlig skada under översynsperioden bedömde kommissionen sannolikheten för att skadan, som ursprungligen orsakats av dumpad import från Kina, skulle återkomma om åtgärderna mot Kina skulle upphöra i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (205) | Unionsmarknaden för konserverad frukt är för närvarande stabil och konkurrenskraftig. Undersökningen visade att det inte verkar finnas några faktorer som hotar den inhemska industrin, t.ex. minskad efterfrågan, ändringar i konsumtionsmönster, teknisk utveckling eller exportresultat. Under undersökningen hävdade unionsindustrin dessutom att den inte var rädd för den senaste tidens ökning av import från andra tredjeländer än Kina, eftersom producenter från tredjeländer konkurrerar till rimliga priser och deras kapacitet är begränsad. |
| --- | --- |

(205)

Unionsmarknaden för konserverad frukt är för närvarande stabil och konkurrenskraftig. Undersökningen visade att det inte verkar finnas några faktorer som hotar den inhemska industrin, t.ex. minskad efterfrågan, ändringar i konsumtionsmönster, teknisk utveckling eller exportresultat. Under undersökningen hävdade unionsindustrin dessutom att den inte var rädd för den senaste tidens ökning av import från andra tredjeländer än Kina, eftersom producenter från tredjeländer konkurrerar till rimliga priser och deras kapacitet är begränsad.

| (206) | Kommissionen undersökte i detta avseende produktionsvolymerna och den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och den påverkan som de kinesiska importvolymerna och importpriserna skulle kunna ha på prisutvecklingen samt en sådan utvecklings påverkan på unionsindustrins försäljningsvolymer, priser och lönsamhet. |
| --- | --- |

(206)

Kommissionen undersökte i detta avseende produktionsvolymerna och den outnyttjade kapaciteten i Kina, unionsmarknadens attraktionskraft och den påverkan som de kinesiska importvolymerna och importpriserna skulle kunna ha på prisutvecklingen samt en sådan utvecklings påverkan på unionsindustrins försäljningsvolymer, priser och lönsamhet.

5.1   Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktion och outnyttjad kapacitet i Kina

| (207) | Såsom redan nämnts i skälen 146–147 har Kina tillgång till en stor outnyttjad kapacitet. Kina är den största producenten av färska mandariner i världen, och dess exporterande producenter kan tillhandahålla den berörda produkten till marknader som är flera gånger så stora som unionens. Dessa producenter har en stark inriktning och ett incitament att sälja sina produkter i stora volymer på exportmarknader. Den senaste tiden visar också att de kinesiska exporterande producenterna kan anpassa sig snabbt för att förse unionsmarknaden med dumpad import. Det bör erinras om att importen av den berörda produkten med ursprung i Kina ökade exponentiellt efter den dom om ogiltigförklaring som innebar att den ursprungliga förordningen blev ogiltig i mars 2012 (72). |
| --- | --- |

(207)

Såsom redan nämnts i skälen 146–147 har Kina tillgång till en stor outnyttjad kapacitet. Kina är den största producenten av färska mandariner i världen, och dess exporterande producenter kan tillhandahålla den berörda produkten till marknader som är flera gånger så stora som unionens. Dessa producenter har en stark inriktning och ett incitament att sälja sina produkter i stora volymer på exportmarknader. Den senaste tiden visar också att de kinesiska exporterande producenterna kan anpassa sig snabbt för att förse unionsmarknaden med dumpad import. Det bör erinras om att importen av den berörda produkten med ursprung i Kina ökade exponentiellt efter den dom om ogiltigförklaring som innebar att den ursprungliga förordningen blev ogiltig i mars 2012 (72).

72

5.2   Påverkan från den kinesiska dumpningen på unionsindustrin

Påverkan från den kinesiska dumpningen på unionsindustrin

| (208) | När det gäller importpriserna visade undersökningen att om de gällande åtgärderna skulle upphävas och om man antar att importpriset från det berörda landet och unionsindustrins pris skulle förbli detsamma som under översynsperioden, skulle importpriserna underskrida unionsindustrins priser med mellan 9–11 % (alla typer av den berörda produkten). Unionsindustrin kommer därför sannolikt att förlora såväl försäljningsvolym som marknadsandelar på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(208)

När det gäller importpriserna visade undersökningen att om de gällande åtgärderna skulle upphävas och om man antar att importpriset från det berörda landet och unionsindustrins pris skulle förbli detsamma som under översynsperioden, skulle importpriserna underskrida unionsindustrins priser med mellan 9–11 % (alla typer av den berörda produkten). Unionsindustrin kommer därför sannolikt att förlora såväl försäljningsvolym som marknadsandelar på unionsmarknaden.

| (209) | Kommissionen genomförde en simulering för att bedöma de sannolika effekterna som en ökning av den kinesiska importvolymen skulle få på unionsindustrin. Så snart unionsindustrins försäljnings- och produktionsvolym minskar med 6 200 ton till följd av en ökning av kinesisk import av konserverade mandariner, ökar produktionskostnaden per enhet med 7,1 %, vilket försämrar situationen för unionsproducenterna och innebär att de går med förlust. Denna volymökning skulle lätt kunna uppnås för de kinesiska exporterande producenterna med tanke på deras stora outnyttjade kapacitet, såsom fastställs i avsnitt 3.7.1. |
| --- | --- |

(209)

Kommissionen genomförde en simulering för att bedöma de sannolika effekterna som en ökning av den kinesiska importvolymen skulle få på unionsindustrin. Så snart unionsindustrins försäljnings- och produktionsvolym minskar med 6 200 ton till följd av en ökning av kinesisk import av konserverade mandariner, ökar produktionskostnaden per enhet med 7,1 %, vilket försämrar situationen för unionsproducenterna och innebär att de går med förlust. Denna volymökning skulle lätt kunna uppnås för de kinesiska exporterande producenterna med tanke på deras stora outnyttjade kapacitet, såsom fastställs i avsnitt 3.7.1.

| (210) | Med tanke på att 82 % av importen från andra tredjeländer än Kina kommer från Turkiet kan det inte uteslutas att de dumpade kinesiska konserverade mandarinerna skulle ersätta vissa av dessa importvolymer. Samtidigt var det genomsnittliga försäljningspriset för importen från Turkiet till unionen lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris, vilket innebär att om dumpningen av kinesiska konserverade mandariner skulle öka på unionsmarknaden, skulle den sannolikt först vinna marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, innan den tog över marknadsandelar från exporten från turkiska producenter till unionen. Mot bakgrund av de kinesiska producenternas outnyttjade kapacitet kan dessa med lätthet både överta marknadsandelen från andra tredjeländer (inklusive Turkiet) och unionsproducenterna. |
| --- | --- |

(210)

Med tanke på att 82 % av importen från andra tredjeländer än Kina kommer från Turkiet kan det inte uteslutas att de dumpade kinesiska konserverade mandarinerna skulle ersätta vissa av dessa importvolymer. Samtidigt var det genomsnittliga försäljningspriset för importen från Turkiet till unionen lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris, vilket innebär att om dumpningen av kinesiska konserverade mandariner skulle öka på unionsmarknaden, skulle den sannolikt först vinna marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, innan den tog över marknadsandelar från exporten från turkiska producenter till unionen. Mot bakgrund av de kinesiska producenternas outnyttjade kapacitet kan dessa med lätthet både överta marknadsandelen från andra tredjeländer (inklusive Turkiet) och unionsproducenterna.

5.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (211) | Unionsmarknadens storlek – den tredje största i världen – är helt klart en viktig faktor som bidrar till dess attraktionskraft. Det faktum att importen från Kina har fortsatt trots de gällande åtgärderna visar dessutom att de kinesiska exporterande producenterna anser att unionsmarknaden är attraktiv och att de är angelägna om att fortsätta att sälja på den. Såsom konstaterades efter domen om ogiltigförklaring, som gjorde den ursprungliga förordningen ogiltig i mars 2012, finns det dessutom ett incitament för de kinesiska exporterande producenterna att flytta exporten från andra tredjeländer till den högre prissatta unionsmarknaden om de gällande åtgärderna skulle upphävas. De kinesiska exporterande producenterna omfattas nu dessutom av ytterligare tullar på 25 % på sändningar till deras största exportmarknad, Förenta staterna (73). Dessa nya tullar är ett resultat av de pågående spända handelsförbindelserna mellan Kina och Förenta staterna. De ingår i de tulltaxeåtgärder som Förenta staterna vidtagit inom ramen för sin pågående undersökning enligt avsnitt 301 rörande Kina (74). |
| --- | --- |

(211)

Unionsmarknadens storlek – den tredje största i världen – är helt klart en viktig faktor som bidrar till dess attraktionskraft. Det faktum att importen från Kina har fortsatt trots de gällande åtgärderna visar dessutom att de kinesiska exporterande producenterna anser att unionsmarknaden är attraktiv och att de är angelägna om att fortsätta att sälja på den. Såsom konstaterades efter domen om ogiltigförklaring, som gjorde den ursprungliga förordningen ogiltig i mars 2012, finns det dessutom ett incitament för de kinesiska exporterande producenterna att flytta exporten från andra tredjeländer till den högre prissatta unionsmarknaden om de gällande åtgärderna skulle upphävas. De kinesiska exporterande producenterna omfattas nu dessutom av ytterligare tullar på 25 % på sändningar till deras största exportmarknad, Förenta staterna (73). Dessa nya tullar är ett resultat av de pågående spända handelsförbindelserna mellan Kina och Förenta staterna. De ingår i de tulltaxeåtgärder som Förenta staterna vidtagit inom ramen för sin pågående undersökning enligt avsnitt 301 rörande Kina (74).

73

74

| (212) | Mot bakgrund av ovanstående skulle ett upphävande av åtgärderna med största sannolikhet leda till ett omedelbart och drastiskt pristryck från Kina, med stöd av betydande lager och kapacitet. Detta skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser eller volymer. Om industrin sänkte sina priser skulle det leda till förluster på kort sikt. Om industrin förlorade försäljningsvolymer skulle dess enhetskostnader öka och lönsamheten minska ytterligare. På lång sikt skulle unionsindustrin behöva anpassa (minska) sin produktionskapacitet. |
| --- | --- |

(212)

Mot bakgrund av ovanstående skulle ett upphävande av åtgärderna med största sannolikhet leda till ett omedelbart och drastiskt pristryck från Kina, med stöd av betydande lager och kapacitet. Detta skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser eller volymer. Om industrin sänkte sina priser skulle det leda till förluster på kort sikt. Om industrin förlorade försäljningsvolymer skulle dess enhetskostnader öka och lönsamheten minska ytterligare. På lång sikt skulle unionsindustrin behöva anpassa (minska) sin produktionskapacitet.

| (213) | Med tanke på den relativt sett instabila situationen för unionsindustrin, såsom förklaras i skäl 201, i kombination med ökningen av nuvarande volymer dumpad import från Kina till en hög nivå kommer sannolikt att få en skadlig inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket skulle leda till en snabb försämring av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(213)

Med tanke på den relativt sett instabila situationen för unionsindustrin, såsom förklaras i skäl 201, i kombination med ökningen av nuvarande volymer dumpad import från Kina till en hög nivå kommer sannolikt att få en skadlig inverkan på unionsindustrins tillstånd, vilket skulle leda till en snabb försämring av unionsindustrins ekonomiska situation.

5.4   Slutsats

Slutsats

| (214) | Mot bakgrund av ovanstående skulle ett upphävande av åtgärderna med största sannolikhet leda till ett omedelbart och drastiskt volym- och pristryck från Kina, till följd av betydande tillgänglig ledig kapacitet. Detta skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser eller volymer. Om industrin sänkte sina priser skulle det leda till förluster på kort sikt. Om industrin förlorar försäljningsvolymer kommer den att förlora marknadsandelar och dess enhetskostnader skulle öka och minska eller radera dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(214)

Mot bakgrund av ovanstående skulle ett upphävande av åtgärderna med största sannolikhet leda till ett omedelbart och drastiskt volym- och pristryck från Kina, till följd av betydande tillgänglig ledig kapacitet. Detta skulle tvinga unionsindustrin att sänka sina priser eller volymer. Om industrin sänkte sina priser skulle det leda till förluster på kort sikt. Om industrin förlorar försäljningsvolymer kommer den att förlora marknadsandelar och dess enhetskostnader skulle öka och minska eller radera dess lönsamhet.

| (215) | Med hänsyn till unionsindustrins situation skulle, om åtgärderna upphör att gälla, unionsindustrin sannolikt snabbt drabbas av en försämrad finansiell situation – oavsett om de väljer att konkurrera med avseende på volym eller pris. Kommissionen drar därför slutsatsen att, om åtgärderna upphör att gälla, skulle skadan för unionsindustrin med all sannolikhet återkomma. |
| --- | --- |

(215)

Med hänsyn till unionsindustrins situation skulle, om åtgärderna upphör att gälla, unionsindustrin sannolikt snabbt drabbas av en försämrad finansiell situation – oavsett om de väljer att konkurrera med avseende på volym eller pris. Kommissionen drar därför slutsatsen att, om åtgärderna upphör att gälla, skulle skadan för unionsindustrin med all sannolikhet återkomma.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

6.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (216) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(216)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

6.2   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (217) | Under hela skadeundersökningsperioden återgick unionsindustrin till bli lönsam igen. Om åtgärderna upphävs skulle unionsindustrin befinna sig i en mycket sämre situation, såsom beskrivs i avsnitt 5 ovan (sannolikhet för att skadan återkommer). Med tanke på de väntade volymerna och priserna på importen av den berörda produkten från Kina skulle unionsindustrin utsättas för allvarliga risker i form av lägre försäljningspriser (prisnedgång) och en sannolik återgång till förlust (se skäl 212). Nya investeringar som syftar till konsolidering av företagen och stärkt konkurrenskraft på marknaden i fråga om den likadana produkten skulle också hindras. |
| --- | --- |

(217)

Under hela skadeundersökningsperioden återgick unionsindustrin till bli lönsam igen. Om åtgärderna upphävs skulle unionsindustrin befinna sig i en mycket sämre situation, såsom beskrivs i avsnitt 5 ovan (sannolikhet för att skadan återkommer). Med tanke på de väntade volymerna och priserna på importen av den berörda produkten från Kina skulle unionsindustrin utsättas för allvarliga risker i form av lägre försäljningspriser (prisnedgång) och en sannolik återgång till förlust (se skäl 212). Nya investeringar som syftar till konsolidering av företagen och stärkt konkurrenskraft på marknaden i fråga om den likadana produkten skulle också hindras.

| (218) | Fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle följaktligen gynna unionsindustrin, som då skulle kunna återhämta sig ytterligare från effekten av fortsatt dumpning. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få unionsindustrins återhämtning att stanna upp och dess lönsamhet allvarligt hotas, och få till följd att dess överlevnadsförmåga skulle riskeras och därmed minska utbudet och konkurrensen på marknaden. |
| --- | --- |

(218)

Fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle följaktligen gynna unionsindustrin, som då skulle kunna återhämta sig ytterligare från effekten av fortsatt dumpning. Ett upphörande av åtgärderna skulle däremot få unionsindustrins återhämtning att stanna upp och dess lönsamhet allvarligt hotas, och få till följd att dess överlevnadsförmåga skulle riskeras och därmed minska utbudet och konkurrensen på marknaden.

6.3   Importörers/handlares intressen

Importörers/handlares intressen

| (219) | Kommissionen sände frågeformulär till fyra icke-närstående importörer och handlare. Endast ett av dessa företag lämnade delvisa svar. |
| --- | --- |

(219)

Kommissionen sände frågeformulär till fyra icke-närstående importörer och handlare. Endast ett av dessa företag lämnade delvisa svar.

| (220) | Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på importörerna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(220)

Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på importörerna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

6.4   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (221) | Kommissionen sände frågeformulär till två användare av den berörda produkten. Endast en av dessa användare skickade tillbaka ett ofullständigt frågeformulär. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen sände frågeformulär till två användare av den berörda produkten. Endast en av dessa användare skickade tillbaka ett ofullständigt frågeformulär.

| (222) | Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på användarna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(222)

Därför finns det inget som tyder på att bibehållandet av åtgärderna skulle få så stor negativ inverkan på användarna att detta väger tyngre än åtgärdernas positiva inverkan på unionsindustrin.

6.5   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (223) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse av att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(223)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som rör unionens intresse av att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina.

| (224) | Kommissionen informerade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen informerade alla berörda parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Kina.

7.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (225) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på konserverade mandariner med ursprung i Kina bör bibehållas. |
| --- | --- |

(225)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på konserverade mandariner med ursprung i Kina bör bibehållas.

| (226) | För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden i tullsatser behövs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. Företag med individuella antidumpningstullar måste kunna uppvisa en giltig handelsfaktura för medlemsstaternas tullmyndigheter. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(226)

För att minimera risken för kringgående till följd av den stora skillnaden i tullsatser behövs särskilda åtgärder för att säkerställa tillämpningen av de individuella antidumpningstullarna. Företag med individuella antidumpningstullar måste kunna uppvisa en giltig handelsfaktura för medlemsstaternas tullmyndigheter. Fakturan måste uppfylla de krav som anges i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på ”alla övriga företag”.

| (227) | Även om det är nödvändigt att presentera denna faktura för medlemsstaternas tullmyndigheter för tillämpning av de individuella antidumpningstullarna på import är det inte det enda faktor som beaktas av tullmyndigheterna. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(227)

Även om det är nödvändigt att presentera denna faktura för medlemsstaternas tullmyndigheter för tillämpning av de individuella antidumpningstullarna på import är det inte det enda faktor som beaktas av tullmyndigheterna. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och bör, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (228) | Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna [en procentsats kan införas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall], kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren uppfylls kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet att upphäva individuella tullsatser och därmed införandet av en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(228)

Om volymen av exporten från de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna [en procentsats kan införas beroende på omständigheterna i varje enskilt fall], kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter och förutsatt att villkoren uppfylls kan en undersökning om kringgående inledas. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet att upphäva individuella tullsatser och därmed införandet av en landsomfattande tull.

| (229) | Ett företag får begära fortsatt tillämpning av en individuell antidumpningstullsats om det senare ändrar namnet på sin enhet. Denna begäran ska ställas till kommissionen (75). Begäran måste innehålla all relevant information som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det. |
| --- | --- |

(229)

Ett företag får begära fortsatt tillämpning av en individuell antidumpningstullsats om det senare ändrar namnet på sin enhet. Denna begäran ska ställas till kommissionen (75). Begäran måste innehålla all relevant information som visar att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämpligt på det.

75

| (230) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska dröjsmålsräntan, mot bakgrund av artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (76), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(230)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska dröjsmålsräntan, mot bakgrund av artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (76), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner och som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

76

Europeiska unionens officiella tidning

| (231) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättades i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(231)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättades i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en slutgiltig antidumpningstull på import av beredda eller konserverade mandariner (inbegripet tangeriner och satsumas), klementiner, wilkings och andra liknande citrushybrider, utan tillsats av alkohol, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel, enligt gällande definition i tulltaxenummer 2008 i HS (Harmoniserade systemet), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2008 30 55, 2008 30 75 och ex 2008 30 90 (Taricnummer 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 och 2008309069) och som har sittursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Euro/ton nettoproduktvikt | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province | 489,7 | A888 |
| Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang | 499,9 | C528 |
| Samarbetsvilliga exporterande producenter som inte ingick i urvalet enligt förteckningen i bilagan | 499,6 | A889 |
| Alla övriga företag | 531,2 | A999 |

Företag

Euro/ton nettoproduktvikt

Taric-tilläggsnummer

Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province

489,7

A888

Zhejiang Juzhou Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang

499,9

C528

Samarbetsvilliga exporterande producenter som inte ingick i urvalet enligt förteckningen i bilagan

499,6

A889

Alla övriga företag

531,2

A999

3.   De individuella antidumpningstullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå hans eller hennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Undertecknad intygar härmed att (volymen) av [den berörda produkten] som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har producerats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

Artikel 2

1.   I de fall då varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas därför justeras vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 132 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (77), ska antidumpningstullen, beräknad på grundval av artikel 1, minskas med en procentsats som motsvarar justeringen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

2.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 3

Artikel 1.2 kan ändras genom tillägg av nya exporterande producenter till de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således är föremål för den vägda genomsnittliga tullsatsen 499,6 euro/ton nettoproduktvikt, om en ny exporterande producent i Kina lämnar tillräcklig bevisning för kommissionen för att den

| a) | inte exporterade den produkt som beskrivs i artikel 1.1 till unionen under den ursprungliga undersökningsperioden (den 1 oktober 2006–30 september 2007), |
| --- | --- |

a)

inte exporterade den produkt som beskrivs i artikel 1.1 till unionen under den ursprungliga undersökningsperioden (den 1 oktober 2006–30 september 2007),

| b) | inte är närstående till någon av de exporterande producenter i Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

inte är närstående till någon av de exporterande producenter i Kina som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | antingen faktiskt exporterat den berörda produkten till unionen eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter översynsperiodens utgång. |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt exporterat den berörda produkten till unionen eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter översynsperiodens utgång.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21, senast ändrad genom förordning (EU) 2018/825 (EUT L 143, 7.6.2018, s. 1).

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1355/2008 av den 18 december 2008 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tullen på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 350, 30.12.2008, s. 35).

2

(3)  Domstolens dom av den 22 mars 2012 i mål C-338/10 Grünwald Logistik Service GmbH (GLS)/ Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

3

(4)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 158/2013 av den 18 februari 2013 om återinförande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 49, 22.2.2013, s. 29).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1313/2014 av den 10 december 2014 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 354, 11.12.2014, s. 17).

5

(6)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut (EUT C 104, 19.3.2019, s. 10).

6

(7)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av vissa beredda eller konserverade citrusfrukter (mandariner osv.) med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 414, 10.12.2019, s. 14).

7

(8)  Se bilaga 3 till klagomålet.

8

(9)  Finns på http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

9

(10)  Finns på http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2425.

10

(11)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

11

(12)  Ärendenummer t20.000686.

12

(13)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm).

13

(14)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

14

(15)  Notering i ärendehandlingarna – Ärendenummer t20.000629.

15

(16)  Frucom företräder europeiska importörer av livsmedel, inklusive torkade frukter, ätbara nötter och bearbetade frukter och grönsaker, inbegripet konserverade mandariner.

16

(17)  Arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 20 december 2017
  Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations (SWD(2017) 483 final/2) (nedan kallad rapporten).

17

Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations

rapporten

(18)  Rapporten – kapitel 2, s. 6–7.

18

(19)  Rapporten – kapitel 2, s. 10.

19

(20)  Finns på http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (senast hämtad den 15 juli 2019).

20

(21)  Rapporten – kapitel 2, s. 20–21.

21

(22)  Rapporten – kapitel 3, s. 41 och 73–74.

22

(23)  Rapporten – kapitel 6, s. 120–121.

23

(24)  Rapporten – kapitel 6, s. 122–135.

24

(25)  Rapporten – kapitel 7, s. 167–168.

25

(26)  Rapporten – kapitel 8, s. 169–170, 200–201.

26

(27)  Rapporten – kapitel 2, s. 15–16, rapporten – kapitel 4, s. 50, s. 84 och rapporten – kapitel 5, s. 108–109.

27

(28)  Rapporten – kapitel 3, s. 22–24 och kapitel 5, s. 97–108.

28

(29)  Rapporten – kapitel 5, s. 104–109.

29

(30)  Rapporten – kapitel 5, s. 100–101.

30

(31)  Rapporten – kapitel 2, s. 26.

31

(32)  Rapporten – kapitel 2, s. 31–32.

32

(33)  Finns på https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (senast hämtad den 15 juli 2019).

33

(34)  Rapporten – kapitel 14, s. 358.

34

(35)  Planens fullständiga text finns på MIIT:s webbplats: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/ c5353943/content.html (senast hämtad den 8 juni 2020).

35

(36)  Rapporten – kapitlen 14.1–14.3.

36

(37)  Rapporten – kapitel 4, s. 41–42, 83.

37

(38)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

38

(39)  Inledningen till planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin.

39

(40)  Rapporten – kapitel 14, s. 347.

40

(41)  Den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version) (2013 års ändring), utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet från den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta klausuler i den vägledande katalogen för industriell strukturanpassning (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013.

41

(42)  Se skäl 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17).

42

(43)  Rapporten – kapitel 14, s. 375–376.

43

(44)  Rapporten – kapitel 6, s. 138–149.

44

(45)  Rapporten – kapitel 9, s. 216.

45

(46)  Rapporten – kapitel 9, s. 213–215.

46

(47)  Rapporten – kapitel 9, s. 209–211.

47

(48)  Se också rapporten – kapitel 2, s. 9–10.

48

(49)  Rapporten – kapitel 13, s. 332–337.

49

(50)  Rapporten – kapitel 13, s. 336.

50

(51)  Rapporten – kapitel 13, s. 337–341.

51

(52)  Rapporten – kapitel 6, s. 114–117.

52

(53)  Rapporten – kapitel 6, s. 119.

53

(54)  Rapporten – kapitel 6, s. 120.

54

(55)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

55

(56)  Se IMF:s arbetsdokument Resolving China’s Corporate Debt Problem, av Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, oktober 2016, WP/16/203.

56

(57)  Rapporten – kapitel 6, s. 121–122, 126–128, 133–135.

57

(58)  https://connect.ihs.com/gta/standardreports.

58

(59)  Turkish Statistical Institute, http://www.turkstat.gov.tr.

59

(60)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

60

(61)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33) och kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/749 av den 24 februari 2017 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 avseende strykning av Kazakstan från förteckningen över länder i bilaga I i den förordningen (EUT L 113, 29.4.2017, s. 11).

61

(62)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2090, senast hämtad den 24 mars 2020.

62

(63)  Detta är en statistisk näringsgrensindelning som används av Eurostat, https://ec.europa.eu/eurostat/web/nace-rev2, senast hämtad den 24 mars 2020.

63

(64)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, senast hämtad den 24 mars 2020.

64

(65)  http://www.turkstat.gov.tr => Pressmeddelanden => välj el- och naturgaspriser senast hämtade den 24 mars 2020.

65

(66)  FRİGO-PAK GIDA MADDELERİ SANAYİ VE TİCARET A.Ş.

66

(67)  I de uppgifter som lämnats av den kinesiska handelskammaren för import och export av livsmedel, inhemska produkter och animaliska biprodukter angavs att Kina är den största producenten och exportören av konserverade mandariner med en årsproduktion på cirka 600 000–700 000 ton, medan USDA (avdelningen för jordbruk utomlands) uppskattade förbrukningen för bearbetning under 2018/2019 till cirka 540 000 ton. I april 2020 fanns det omkring 160 producenter av konserverade mandariner i Kina (över 270 år 2015).

67

(68)  I databasen förtecknas över 200 exportdestinationer.

68

(69)  https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china/200-billion-trade-action.

69

(70)  I september 2018 införde Förenta staterna ytterligare tullar på 25 % för konserverade citrusfrukter från Kina som en del av ett större paket med tullar på 200 miljarder USD på kinesisk import.

70

(71)  COFRUSA.

71

(72)  Genomförandeförordning (EU) nr 1313/2014 skäl 63.

72

(73)  Se ”China: Citrus Annual”, FAS (USDA), 14 December 2018, se fotnot 67, s. 9.

73

(74)  Se ”Section 301 – China”, Office of the United States Trade Representative (the ”USTR”); finns på https://ustr.gov/issue-areas/enforcement/section-301-investigations/section-301-china, hämtad den 24 juli 2019.

74

(75)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, BELGIEN.

75

(76)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

76

(77)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

77

---

BILAGA

Följande samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare ingick inte i urvalet:

| — | Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan. |
| --- | --- |

—

Hunan Pointer Foods Co., Ltd, Yongzhou, Hunan.

| — | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo. |
| --- | --- |

—

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd, Xiangshan, Ningbo.

| — | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei. |
| --- | --- |

—

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd, Yichang, Hubei.

| — | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd, Ningbo, Zhejiang.

| — | Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang.

| — | Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Fomdas Foods Co., Ltd, Xinchang, Zhejiang.

| — | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei. |
| --- | --- |

—

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd, Yidu, Hubei.

| — | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi. |
| --- | --- |

—

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi.

| — | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd, Quzhou, Zhejiang.

| — | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd, Jinhua, Zhejiang.

| — | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai. |
| --- | --- |

—

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd, Ninghai.

| — | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei. |
| --- | --- |

—

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd, Yidu, Hubei.

| — | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan. |
| --- | --- |

—

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd, Yongzhou, Hunan.

| — | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo. |
| --- | --- |

—

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd, Yinzhou, Ningbo.

| — | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi. |
| --- | --- |

—

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd, Guilin, Guangxi.

| — | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo. |
| --- | --- |

—

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd, Mingzhou, Ningbo.

---

BESLUT

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/37

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2020/1535

av den 21 oktober 2020

om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater

[delgivet med nr C(2020) 7388]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom unionen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (3), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1402 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen och i Tyskland nära gränsen till Polen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (4) fastställs djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater där fall av sjukdomen har bekräftats hos tamsvin eller viltlevande svin (nedan kallade de berörda medlemsstaterna). I delarna I–IV i bilagan till det genomförandebeslutet avgränsas och förtecknas vissa områden i de berörda medlemsstaterna uppdelade efter risknivå utifrån den epidemiologiska situationen vad gäller denna sjukdom. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU har ändrats flera gånger med beaktande av förändringar i den epidemiologiska situationen i unionen vad gäller afrikansk svinpest som måste återspeglas i den bilagan. Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ändrades senast genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1402 (5) till följd av förändringar i den epidemiologiska situationen vad gäller den sjukdomen i Polen och i Tyskland nära gränsen till Polen.

| (2) | I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skyddszon och en övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning, och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Dessutom fastställs i artikel 15 i direktiv 2002/60/EG de åtgärder som ska vidtas om afrikansk svinpest har bekräftats hos viltlevande svin. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärderna för utrotning av sjukdomen i populationer av tamsvin och viltlevande svin. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 2002/60/EG (6) fastställs de minimiåtgärder som ska vidtas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. I artikel 9 i direktiv 2002/60/EG föreskrivs särskilt att det ska upprättas en skyddszon och en övervakningszon när afrikansk svinpest officiellt har bekräftats hos svin på en anläggning, och i artiklarna 10 och 11 i samma direktiv fastställs de åtgärder som ska vidtas i skydds- och övervakningszonerna för att förhindra att sjukdomen sprids. Dessutom fastställs i artikel 15 i direktiv 2002/60/EG de åtgärder som ska vidtas om afrikansk svinpest har bekräftats hos viltlevande svin. Den senaste tidens erfarenheter har visat att de åtgärder som fastställs i direktiv 2002/60/EG effektivt förhindrar spridningen av sjukdomen, särskilt åtgärderna för rengöring och desinfektion av smittade anläggningar och andra åtgärderna för utrotning av sjukdomen i populationer av tamsvin och viltlevande svin.

| (3) | Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1402 antogs har nya fall av afrikansk svinpest hos tamsvin konstaterats i Rumänien. Dessutom har nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin konstaterats i Polen och Slovakien. |
| --- | --- |

(3)

Sedan genomförandebeslut (EU) 2020/1402 antogs har nya fall av afrikansk svinpest hos tamsvin konstaterats i Rumänien. Dessutom har nya fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin konstaterats i Polen och Slovakien.

| (4) | Den epidemiologiska situationen hos tamsvin i vissa områden i Polen, Lettland och Litauen har även förbättrats tack vare de åtgärder som dessa medlemsstater tillämpar enligt direktiv 2002/60/EG. |
| --- | --- |

(4)

Den epidemiologiska situationen hos tamsvin i vissa områden i Polen, Lettland och Litauen har även förbättrats tack vare de åtgärder som dessa medlemsstater tillämpar enligt direktiv 2002/60/EG.

| (5) | I oktober 2020 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistriktet słubicki i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som drabbats av det senaste fallet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(5)

I oktober 2020 konstaterades ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i förvaltningsdistriktet słubicki i Polen i ett område som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Polen som för närvarande förtecknas i del I i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som drabbats av det senaste fallet av afrikansk svinpest bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan.

| (6) | I oktober 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i regionen Maramureş i Rumänien i ett område som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Rumänien som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del III som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan. |
| --- | --- |

(6)

I oktober 2020 konstaterades ett utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin i regionen Maramureş i Rumänien i ett område som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan. Detta utbrott av afrikansk svinpest hos tamsvin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Detta område i Rumänien som för närvarande förtecknas i del II i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del III som drabbats av det senaste utbrottet av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del III i stället för i del II i den bilagan.

| (7) | I oktober 2020 konstaterades dessutom ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i regionen Vranov nad Topľou i Slovakien i ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del II som drabbats av det senaste fallet av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan. |
| --- | --- |

(7)

I oktober 2020 konstaterades dessutom ett fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin i regionen Vranov nad Topľou i Slovakien i ett område som förtecknas i del II i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU och som ligger i närheten av ett område som för närvarande förtecknas i del I i den bilagan. Detta fall av afrikansk svinpest hos viltlevande svin utgör en ökning av risknivån som bör återspeglas i den bilagan. Det område i Slovakien som förtecknas i del I i den bilagan och som ligger i närheten av det område förtecknat i del II som drabbats av det senaste fallet av afrikansk svinpest, bör därför nu förtecknas i del II i stället för i del I i den bilagan.

| (8) | För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Polen, Slovakien och Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(8)

För att beakta den senaste utvecklingen av den epidemiologiska situationen vad gäller afrikansk svinpest i unionen och för att proaktivt bekämpa riskerna kopplade till spridningen av sjukdomen, bör nya tillräckligt stora högriskområden avgränsas i Polen, Slovakien och Rumänien och tas med i förteckningarna i delarna I, II och III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (9) | Med hänsyn till att de åtgärder som tillämpas i Polen enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artikel 10.4 b och 10.5 bör dessutom, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code, vissa områden i regionen Podlaskie, Lubelskie och Warmińsko-Mazurskie i Polen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu istället förtecknas i del II i den bilagan, eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tolv månaderna, i enlighet med bestämmelserna i Terrestrial Animal Health Code. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till att de åtgärder som tillämpas i Polen enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artikel 10.4 b och 10.5 bör dessutom, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i OIE:s (Världsorganisationen för djurhälsa) Terrestrial Animal Health Code, vissa områden i regionen Podlaskie, Lubelskie och Warmińsko-Mazurskie i Polen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu istället förtecknas i del II i den bilagan, eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tolv månaderna, i enlighet med bestämmelserna i Terrestrial Animal Health Code.

| (10) | Med hänsyn till att de åtgärder som tillämpas i Lettland enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artikel 10.4 b och 10.5 bör, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code, vissa områden i förvaltningsdistrikten Aizputes, Alsungas och Kuldīgas i Lettland som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu i stället förtecknas i del II i den bilagan, eftersom tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna löper ut och inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tre månaderna, i enlighet med bestämmelserna i Terrestrial Animal Health Code. |
| --- | --- |

(10)

Med hänsyn till att de åtgärder som tillämpas i Lettland enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artikel 10.4 b och 10.5 bör, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code, vissa områden i förvaltningsdistrikten Aizputes, Alsungas och Kuldīgas i Lettland som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu i stället förtecknas i del II i den bilagan, eftersom tremånadersperioden från dagen för den slutliga rengöringen och desinfektionen av de smittade anläggningarna löper ut och inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tre månaderna, i enlighet med bestämmelserna i Terrestrial Animal Health Code.

| (11) | Med hänsyn till att de åtgärder som tillämpas i Litauen enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artikel 10.4 b och 10.5 bör dessutom, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code, vissa områden i förvaltningsdistrikten Alytus, Kaunas och Marijampolė i Litauen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu istället förtecknas i del II i den bilagan, eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tolv månaderna, i enlighet med bestämmelserna i Terrestrial Animal Health Code. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till att de åtgärder som tillämpas i Litauen enligt direktiv 2002/60/EG är effektiva, särskilt åtgärderna i artikel 10.4 b och 10.5 bör dessutom, i överensstämmelse med de riskreducerande åtgärder avseende afrikansk svinpest som fastställs i Terrestrial Animal Health Code, vissa områden i förvaltningsdistrikten Alytus, Kaunas och Marijampolė i Litauen som för närvarande förtecknas i del III i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU nu istället förtecknas i del II i den bilagan, eftersom inga utbrott av afrikansk svinpest har inträffat i dessa områden under de senaste tolv månaderna, i enlighet med bestämmelserna i Terrestrial Animal Health Code.

| (12) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(12)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de ändringar som genom detta beslut görs i bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU träder i kraft så snart som möjligt.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2020.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  
  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  
  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1402 av den 5 oktober 2020 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 324, 6.10.2020, s. 37).

5

(6)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

6

---

BILAGA

Bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU ska ersättas med följande:

”BILAGA

DEL I

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | Frontière avec la France, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

Frontière avec la France,

| — | Rue Mersinhat à Florenville, |
| --- | --- |

—

Rue Mersinhat à Florenville,

| — | La N818 jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N818 jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 jusque son intersection avec la N884, |
| --- | --- |

—

La N83 jusque son intersection avec la N884,

| — | La N884 jusque son intersection avec la N824, |
| --- | --- |

—

La N884 jusque son intersection avec la N824,

| — | La N824 jusque son intersection avec Le Routeux, |
| --- | --- |

—

La N824 jusque son intersection avec Le Routeux,

| — | Le Routeux, |
| --- | --- |

—

Le Routeux,

| — | Rue d’Orgéo, |
| --- | --- |

—

Rue d’Orgéo,

| — | Rue de la Vierre, |
| --- | --- |

—

Rue de la Vierre,

| — | Rue du Bout-d’en-Bas, |
| --- | --- |

—

Rue du Bout-d’en-Bas,

| — | Rue Sous l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue Sous l’Eglise,

| — | Rue Notre-Dame, |
| --- | --- |

—

Rue Notre-Dame,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | La N845 jusque son intersection avec la N85, |
| --- | --- |

—

La N845 jusque son intersection avec la N85,

| — | La N85 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La N85 jusque son intersection avec la N40,

| — | La N40 jusque son intersection avec la N802, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la N802,

| — | La N802 jusque son intersection avec la N825, |
| --- | --- |

—

La N802 jusque son intersection avec la N825,

| — | La N825 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N825 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N40, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N40,

| — | N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle, |
| --- | --- |

—

N40: Burnaimont, Rue de Luxembourg, Rue Ranci, Rue de la Chapelle,

| — | Rue du Tombois, |
| --- | --- |

—

Rue du Tombois,

| — | Rue Du Pierroy, |
| --- | --- |

—

Rue Du Pierroy,

| — | Rue Saint-Orban, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Orban,

| — | Rue Saint-Aubain, |
| --- | --- |

—

Rue Saint-Aubain,

| — | Rue des Cottages, |
| --- | --- |

—

Rue des Cottages,

| — | Rue de Relune, |
| --- | --- |

—

Rue de Relune,

| — | Rue de Rulune, |
| --- | --- |

—

Rue de Rulune,

| — | Route de l’Ermitage, |
| --- | --- |

—

Route de l’Ermitage,

| — | N87: Route de Habay, |
| --- | --- |

—

N87: Route de Habay,

| — | Chemin des Ecoliers, |
| --- | --- |

—

Chemin des Ecoliers,

| — | Le Routy, |
| --- | --- |

—

Le Routy,

| — | Rue Burgknapp, |
| --- | --- |

—

Rue Burgknapp,

| — | Rue de la Halte, |
| --- | --- |

—

Rue de la Halte,

| — | Rue du Centre, |
| --- | --- |

—

Rue du Centre,

| — | Rue de l’Eglise, |
| --- | --- |

—

Rue de l’Eglise,

| — | Rue du Marquisat, |
| --- | --- |

—

Rue du Marquisat,

| — | Rue de la Carrière, |
| --- | --- |

—

Rue de la Carrière,

| — | Rue de la Lorraine, |
| --- | --- |

—

Rue de la Lorraine,

| — | Rue du Beynert, |
| --- | --- |

—

Rue du Beynert,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | Rue du Tram, |
| --- | --- |

—

Rue du Tram,

| — | Millewée, |
| --- | --- |

—

Millewée,

| — | N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

N4: Route de Bastogne, Avenue de Longwy, Route de Luxembourg,

| — | Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg, |
| --- | --- |

—

Frontière avec le Grand-Duché de Luxembourg,

| — | Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville. |
| --- | --- |

—

Frontière avec la France, jusque son intersection avec la Rue Mersinhat à Florenville.

2.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

3.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575 050,575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

4.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

5.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo ir Vėžaičių seniūnijos,

| — | Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybės: Darbėnų, Kretingos ir Žalgirio seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo, Skuodo miesto seniūnijos.

6.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Dąbrówno w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, Iława z miastem Iława, Lubawa z miastem Lubawa, w powiecie iławskim,

| gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim, |
| --- |

gmina Grodziczno w powiecie nowomiejskim,

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

gminy Brańszczyk, Długosiodło, Rząśnik, Wyszków, Zabrodzie i część gminy Somianka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Cielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka i Regnów w powiecie rawskim,

| powiat skierniewicki, |
| --- |

powiat skierniewicki,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Międzyrzecz, Pszczew, część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2w powiecie świebodzińskim,

| gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Górzyca, Ośno Lubuskie powiecie słubickim,

| gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Krzeszyce, Słońsk, Sulęcin i część gminy Torzym położona na północ od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i Witnica w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gminy Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo, część gminy Komorniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo oraz część gminy Duszniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na północ i na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim. |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim.

7.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Klenov, Miklušovce, Sedlice, Suchá dolina, Janov, Radatice, Ľubovec, Ličartovce, Drienovská Nová Ves, Kendice, Petrovany, Drienov, Lemešany, Janovík, Bretejovce, Seniakovce, Šarišské Bohdanovce, Varhaňovce, Brestov Mirkovce, Žehňa, and Červenica,

| — | Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba, |
| --- | --- |

—

Dulova Ves, Záborské, Kokošovce, Abranovce, Lesíček, Zlatá Baňa, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Podhradník, Okružná, Trnkov,Vyšná Šebastová and Šarišská Poruba,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No.526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

8.   Grekland

Följande områden i Grekland:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

DEL II

1.   Belgien

Följande områden i Belgien:

dans la province de Luxembourg:

| — | la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:






  — | La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894, |
| --- | --- | --- |

—

la zone est délimitée, dans le sens des aiguilles d’une montre, par:

—

La Rue de la Station (N85) à Florenville jusque son intersection avec la N894,

| — | La N894 jusque son intersection avec la rue Grande, |
| --- | --- |

—

La N894 jusque son intersection avec la rue Grande,

| — | La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau, |
| --- | --- |

—

La rue Grande jusque son intersection avec la rue de Neufchâteau,

| — | La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse, |
| --- | --- |

—

La rue de Neufchâteau jusque son intersection avec Hosseuse,

| — | Hosseuse, |
| --- | --- |

—

Hosseuse,

| — | La Roquignole, |
| --- | --- |

—

La Roquignole,

| — | Les Chanvières, |
| --- | --- |

—

Les Chanvières,

| — | La Fosse du Loup, |
| --- | --- |

—

La Fosse du Loup,

| — | Le Sart, |
| --- | --- |

—

Le Sart,

| — | La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La N801 jusque son intersection avec la rue de l’Accord,

| — | La rue de l’Accord, |
| --- | --- |

—

La rue de l’Accord,

| — | La rue du Fet, |
| --- | --- |

—

La rue du Fet,

| — | La N40 jusque son intersection avec la E25-E411, |
| --- | --- |

—

La N40 jusque son intersection avec la E25-E411,

| — | La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler, |
| --- | --- |

—

La E25-E411 jusque son intersection avec la N81 au niveau de Weyler,

| — | La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N81 jusque son intersection avec la N883 au niveau d’Aubange,

| — | La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange, |
| --- | --- |

—

La N883 jusque son intersection avec la N88 au niveau d’Aubange,

| — | La N88 jusque son intersection avec la N811, |
| --- | --- |

—

La N88 jusque son intersection avec la N811,

| — | La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour, |
| --- | --- |

—

La N811 jusque son intersection avec la rue Baillet Latour,

| — | La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88, |
| --- | --- |

—

La rue Baillet Latour jusque son intersection avec la N88,

| — | La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981, |
| --- | --- |

—

La N88 (rue Baillet Latour, rue Fontaine des Dames, rue Yvan Gils, rue de Virton, rue de Gérouville, Route de Meix) jusque son intersection avec la N981,

| — | La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83, |
| --- | --- |

—

La N981 (rue de Virton) jusque son intersection avec la N83,

| — | La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville. |
| --- | --- |

—

La N83 (rue du Faing, rue de Bouillon, rue Albert 1er, rue d’Arlon) jusque son intersection avec la N85 (Rue de la Station) à Florenville.

2.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

3.   Estland

Följande områden i Estland:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

4.   Ungern

Följande områden i Ungern:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

5.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

6.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė: Imbarės, Kūlupėnų ir Kartenos seniūnijos,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio 119 ir į šiaurę nuo kelio Nr. 2828, Balninkų, Dubingių, Giedraičių, Joniškio ir Videniškių seniūnijos,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen. dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos ir Ylakių seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

7.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, część gminy Prostki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy i część gminy wiejskiej Ełk położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

gminy Orzysz, Pisz, Ruciane - Nida oraz część gminy Biała Piska położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gmina Zalewo w powiecie iławskim, |
| --- |

gmina Zalewo w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim, |
| --- |

gminy Radziłów, Rajgród Wąsosz, część gminy wiejskiej Grajewo położona na południe o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącą miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na południe od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy w powiecie grajewskim,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| powiat węgrowski, |
| --- |

powiat węgrowski,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| powiat wołomiński, |
| --- |

powiat wołomiński,

| część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim, |
| --- |

część gminy Somianka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 62 w powiecie wyszkowskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hańsk, Stary Brus, Urszulin, Wola Uhruska, część gminy wiejskiej Włodawa położona na południe od południowej granicy miasta Włodawa i część gminy Hańsk położona na wschód od linii wyznaczonej od drogi nr 819 w powiecie włodawskim,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim, |
| --- |

gminy Cybinka, Rzepin i Słubice powiecie słubickim,

| część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

część gminy Torzym położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie sulęcińskim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

część gminy Lubrza położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Łagów położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2, część gminy Świebodzin położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę A2 w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Wijewo, część gminy Włoszakowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy w powiecie kościańskim,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gmina Sadkowice w powiecie rawskim. |
| --- |

gmina Sadkowice w powiecie rawskim.

8.   Slovakien

Följande områden i Slovakien:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce and Žíp,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

9.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:






  — | Locality Dealu Ștefăniței; |
| --- | --- | --- |

—

Judeţul Bistrița-Năsăud, without localities mentioned in Part III:

—

Locality Dealu Ștefăniței;

| — | Locality Romuli. |
| --- | --- |

—

Locality Romuli.

| — | Județul Suceava. |
| --- | --- |

—

Județul Suceava.

DEL III

1.   Bulgarien

Följande områden i Bulgarien:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Lettland

Följande områden i Lettland:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Litauen

Följande områden i Litauen:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė, Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė: Alantos seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 119 ir į pietus nuo kelio Nr. 2828, Čiulėnų, Inturkės, Luokesos, Mindūnų ir Suginčių seniūnijos,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Polen

Följande områden i Polen:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim, |
| --- |

część gminy Prostki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od północnej granicy gminy łączącą miejscowości Żelazki – Dąbrowskie - Długosze do południowej granicy gminy, część gminy wiejskiej Ełk położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 667 biegnącą od miejscowości Bajtkowo do miejscowości Nowa Wieś Ełcka, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk biegnącą od miejscowości Nowa Wieś Ełcka do wschodniej granicy gminy w powiecie ełckim,

| część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim, |
| --- |

część gminy Biała Piska położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 667 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Biała Piska, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 58 biegnącą od miejscowości Biała Piska do wschodniej granicy gminy w powiecie piskim,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim, |
| --- |

gmina Szczuczyn, część gminy wiejskiej Grajewo położona na północ o linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od zachodniej granicy gminy łączącej miejscowości: Mareckie – Łękowo – Kacprowo – Ruda, a następnie od miejscowości Ruda na północ od rzeki Binduga uchodzącej do rzeki Ełk i następnie na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Ełk od ujścia rzeki Binduga do wschodniej granicy gminy i miasto Grajewo w powiecie grajewskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminaRudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim, |
| --- |

gminy Hanna, Wyryki, Urszulin i część gminy wiejskiej Włodawa położona na północ od linii wyznaczonej przez północną granicę miasta Włodawa i miasto Włodawa w powiecie włodawskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Buk, Dopiewo, Tarnowo Podgórne, część gminy Komorniki położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5, część gminy Stęszew położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 5 i 32 w powiecie poznańskim,

| część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim, |
| --- |

część gminy Duszniki położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 306 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 92 oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 306, część gminy Kaźmierz położona na południe i na wschód od linii wyznaczonych przez drogi: nr 92 biegnącą od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą łączącą miejscowości Witkowice – Gorszewice – Kaźmierz (wzdłuż ulic Czereśniowa, Dworcowa, Marii Konopnickiej) – Chlewiska, biegnącą do wschodniej granicy gminy w powiecie szamotulskim,

| gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, część gminy Włoszakowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi 3903P biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Boguszyn, a następnie przez drogę łączącą miejscowość Boguszyn z miejscowością Krzycko aż do południowej granicy gminy w powiecie leszczyńskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

część gminy Śmigiel położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 3903P biegnącej od południowej granicy gminy przez miejscowości Bronikowo i Morowice aż do miejscowości Śmigiel do skrzyżowania z drogą 3820P i dalej drogą 3820P, która przechodzi w ul. Jagiellońską, następnie w Lipową i Glinkową, aż do skrzyżowania z drogą S5, następnie przez drogą nr S5 do północnej granicy gminy, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumänien

Följande områden i Rumänien:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | The following localities from Județul Bistrița Năsăud:






  — | Dealu Ștefăniței, |
| --- | --- | --- |

—

The following localities from Județul Bistrița Năsăud:

—

Dealu Ștefăniței,

| — | Romuli, |
| --- | --- |

—

Romuli,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakien

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

DEL IV

Italien

Följande områden i Italien:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

Rättelser

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/64

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av den 21 april 2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 142 av den 30 april 2004
  )

Sidan 6, artikel 14.1

I stället för:

| ”1. | Styrelsen skall bestå av en från varje medlemsstat utsedd ledamot, tre ledamöter utsedda av Europaparlamentet samt tre ledamöter som skall företräda och utses av kommissionen.” |
| --- | --- |

”1.

ska det stå:

| ”1. | Styrelsen skall bestå av en från varje medlemsstat utsedd ledamot, två ledamöter utsedda av Europaparlamentet samt tre ledamöter som skall företräda och utses av kommissionen.” |
| --- | --- |

”1.

---

| 22.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 351/65 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 351/65

---

Rättelse till kommissionens genomförandebeslut >(EU) 2020/674 av den 15 maj 2020 om det föreslagna medborgarinitiativet ”Inför medborgarlön i hela EU”

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 158 av den 20 maj 2020
  )

Sidan 3, titeln; på sidan 4, skäl 6, första meningen, skäl 10, artiklarna 1 och 2

I stället för:

”medborgarlön”

ska det stå:

”medborgarlöner”.

Sidan 3, skäl 1

I stället för:

”Målet för det föreslagna europeiska medborgarinitiativet ’Inför medborgarlön i hela EU’ är, efter att en ändring lämnats in som svar på kommissionens brev av den 19 februari 2020 (2), att besluta om införande av medborgarlön i hela EU för att se till att varje individ kan försörja sig och ha möjlighet att delta i samhället som en del av ekonomin. Målet ska nås inom ramen för de befogenheter EU har enligt fördragen. Organisatörerna begär att kommissionen lägger fram ett förslag om medborgarlön i hela unionen som minskar regionala skillnader och stärker den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen, och anger att detta förverkligar målet i en gemensam förklaring från Europeiska rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen 2017 om att EU och dess medlemsstater även kommer att ’stödja effektiva, hållbara och rättvisa system för socialt skydd i syfte att garantera en grundläggande inkomst’ för att bekämpa ojämlikhet.”

ska det stå:

”Målet för det föreslagna europeiska medborgarinitiativet ’Inför medborgarlöner i hela EU’ är, efter att en ändring lämnats in som svar på kommissionens brev av den 19 februari 2020 (2), att besluta om införande av medborgarlöner i hela EU för att se till att varje individ kan försörja sig och ha möjlighet att delta i samhället som en del av ekonomin. Målet ska nås inom ramen för de befogenheter EU har enligt fördragen. Organisatörerna begär att kommissionen lägger fram ett förslag om medborgarlöner i hela unionen som minskar regionala skillnader och stärker den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i unionen, och anger att detta förverkligar målet i en gemensam förklaring från Europeiska rådet, Europaparlamentet och Europeiska kommissionen 2017 om att EU och dess medlemsstater även kommer att ’stödja effektiva, hållbara och rättvisa system för socialt skydd i syfte att garantera en grundläggande inkomst’ för att bekämpa ojämlikhet.”

---