# Euroopa Liidu L 415/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 415 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik10. detsember 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 415

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik10. detsember 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2012, 5. august 2020, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2018/161 (millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres) selle kohaldamisaja osas | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2013, 21. august 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 seoses tehniliste meetmetega, mis käsitlevad teatavat põhjalähedast ja pelaagilist püüki Põhjameres ja edelapiirkonna vetes | 3 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2014, 21. august 2020, millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 | 10 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2015, 21. august 2020, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023 | 22 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2016 9. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa Ühendkuningriiki, Guernseyd, Mani saart ja Jerseyt käsitlevaid kandeid (
  1
  ) | 39 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2017 9. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osa Ühendkuningriiki käsitlevat kannet seoses Põhja-Iirimaaga (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2018 9. detsember 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Mozzarella di Gioia del Colle (KPN)) | 46 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2019, 9. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8984 all)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Ombudsmani otsus, 9. november 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega | 81 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2012, 5. august 2020, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2018/161 (millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres) selle kohaldamisaja osas

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2013, 21. august 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 seoses tehniliste meetmetega, mis käsitlevad teatavat põhjalähedast ja pelaagilist püüki Põhjameres ja edelapiirkonna vetes

3

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2014, 21. august 2020, millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

10

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2020/2015, 21. august 2020, millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

22

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2016 9. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa Ühendkuningriiki, Guernseyd, Mani saart ja Jerseyt käsitlevaid kandeid (
  1
  )

1

39

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2017 9. detsember 2020, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osa Ühendkuningriiki käsitlevat kannet seoses Põhja-Iirimaaga (
  1
  )

1

43

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/2018 9. detsember 2020, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Mozzarella di Gioia del Colle (KPN))

46

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/2019, 9. detsember 2020, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 8984 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8984 all)

1

53

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Ombudsmani otsus, 9. november 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega

81

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve nr 7 lõplik vastuvõtmine (EL, Euratom) 2020/1776, parandus ( ELT L 401, 30.11.2020 ) | 87 |

Parandused

*

Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve nr 7 lõplik vastuvõtmine (EL, Euratom) 2020/1776, parandus ( ELT L 401, 30.11.2020 )

( ELT L 401, 30.11.2020 )

87

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2012,

5. august 2020,

millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2018/161 (millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres) selle kohaldamisaja osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses ja kehtestada püügi piirnormidega liikide väljapüütud saagi lossimise kohustus. Vahemeres kohaldatakse nimetatud määrust lisaks selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (2) IX lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1380/2013 eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses ja kehtestada püügi piirnormidega liikide väljapüütud saagi lossimise kohustus. Vahemeres kohaldatakse nimetatud määrust lisaks selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (2) IX lisas.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldatakse lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 punktile a kohaldatakse lossimiskohustust väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes alates 1. jaanuarist 2015.

| (3) | Selleks et vältida ebaproportsionaalseid kulusid soovimatu saagi käitlemisel, lubati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (3) tagasi heita väike protsent selliste liikide saagist, mille suhtes kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte. Määrusega on kehtestatud vähese tähtsusega erand, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes (anšoovise-, sardiini-, makrelli- ja stauriidipüük), mis toimub pelaagilise traali ja/või seinnoodaga Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12 (Vahemere lääneosa), 17 ja 18 (Aadria meri) ning 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25 (Vahemere kaguosa). |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vältida ebaproportsionaalseid kulusid soovimatu saagi käitlemisel, lubati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2018/161 (3) tagasi heita väike protsent selliste liikide saagist, mille suhtes kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte. Määrusega on kehtestatud vähese tähtsusega erand, mida kohaldatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi suhtes (anšoovise-, sardiini-, makrelli- ja stauriidipüük), mis toimub pelaagilise traali ja/või seinnoodaga Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafilistes alapiirkondades 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11.1, 11.2 ja 12 (Vahemere lääneosa), 17 ja 18 (Aadria meri) ning 15, 16, 19, 20, 22, 23 ja 25 (Vahemere kaguosa).

| (4) | Delegeeritud määrust (EL) 2018/161 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(4)

Delegeeritud määrust (EL) 2018/161 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2020.

| (5) | 2020. aasta mais esitasid Vahemere lääneosa kõrgetasemeline töörühm PESCAMED (Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia), Aadria mere kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA (Itaalia, Horvaatia ja Sloveenia) ning Vahemere kaguosa kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED (Kreeka, Itaalia, Küpros ja Malta), kellel on otsene majandamishuvi seoses väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres, teaduslikud tõendid, et taotleda delegeeritud määruses (EL) 2018/161 sätestatud vähese tähtsusega erandi kehtivusaja pikendamist. |
| --- | --- |

(5)

2020. aasta mais esitasid Vahemere lääneosa kõrgetasemeline töörühm PESCAMED (Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia), Aadria mere kõrgetasemeline töörühm ADRIATICA (Itaalia, Horvaatia ja Sloveenia) ning Vahemere kaguosa kõrgetasemeline töörühm SUDESTMED (Kreeka, Itaalia, Küpros ja Malta), kellel on otsene majandamishuvi seoses väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres, teaduslikud tõendid, et taotleda delegeeritud määruses (EL) 2018/161 sätestatud vähese tähtsusega erandi kehtivusaja pikendamist.

| (6) | 2020. aasta mais vaatas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ekspertide töörühm esitatud teaduslikud tõendid läbi ja leidis, et vähese tähtsusega erandi kehtivusaja pikendamiseks oleks vaja täiendavaid tõendeid, eelkõige seoses tagasiheidetavate kogustega asjaomastes püügipiirkondades. |
| --- | --- |

(6)

2020. aasta mais vaatas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ekspertide töörühm esitatud teaduslikud tõendid läbi ja leidis, et vähese tähtsusega erandi kehtivusaja pikendamiseks oleks vaja täiendavaid tõendeid, eelkõige seoses tagasiheidetavate kogustega asjaomastes püügipiirkondades.

| (7) | 2020. aasta juunis esitasid kolm liikmesriikide kõrgetasemelist töörühma täiendavad tõendid, et vastata STECFi ekspertide töörühma tähelepanekutele. Esitatud täiendavate tõendite põhjal jõudis STECF (4) järeldusele, et delegeeritud määruse (EL) 2018/161 alusel tehtud vähese tähtsusega erandi kehtivusaja pikendamist õigustavad teaduslikud kriteeriumid on täidetud. |
| --- | --- |

(7)

2020. aasta juunis esitasid kolm liikmesriikide kõrgetasemelist töörühma täiendavad tõendid, et vastata STECFi ekspertide töörühma tähelepanekutele. Esitatud täiendavate tõendite põhjal jõudis STECF (4) järeldusele, et delegeeritud määruse (EL) 2018/161 alusel tehtud vähese tähtsusega erandi kehtivusaja pikendamist õigustavad teaduslikud kriteeriumid on täidetud.

| (8) | Delegeeritud määruses (EL) 2018/161 sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse juhul, kui väike kalalaev püüab samaaegselt koos mitut liiki kalu väga erinevas koguses ja saak lossitakse paljudes lossimiskohtades, mis asuvad geograafiliselt piki rannikut, mistõttu on ühe kalavaruga seotud lähenemisviisi keeruline kasutada. Nende liikide suhtes kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, mis on esitatud määruse (EL) 2019/1241 IX lisas. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määruses (EL) 2018/161 sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse juhul, kui väike kalalaev püüab samaaegselt koos mitut liiki kalu väga erinevas koguses ja saak lossitakse paljudes lossimiskohtades, mis asuvad geograafiliselt piki rannikut, mistõttu on ühe kalavaruga seotud lähenemisviisi keeruline kasutada. Nende liikide suhtes kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte, mis on esitatud määruse (EL) 2019/1241 IX lisas.

| (9) | Teave, mis on esitatud soovimatu saagi käitlemisega seotud ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta ja soovimatu saagi määra kohta, on üksikasjalikum. STECF märgib siiski, et tagasiheidet käsitlevate andmete kogumine vajab veel parandamist. Sellega seoses ja selleks, et vältida ebaproportsionaalseid kulusid soovimatu saagi käitlemisel ning asjaomase kalapüügi ja sellega seotud majandustegevuse katkemist, peab komisjon asjakohaseks pikendada delegeeritud määruses (EL) 2018/161 sätestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamise aega. |
| --- | --- |

(9)

Teave, mis on esitatud soovimatu saagi käitlemisega seotud ebaproportsionaalselt suurte kulude kohta ja soovimatu saagi määra kohta, on üksikasjalikum. STECF märgib siiski, et tagasiheidet käsitlevate andmete kogumine vajab veel parandamist. Sellega seoses ja selleks, et vältida ebaproportsionaalseid kulusid soovimatu saagi käitlemisel ning asjaomase kalapüügi ja sellega seotud majandustegevuse katkemist, peab komisjon asjakohaseks pikendada delegeeritud määruses (EL) 2018/161 sätestatud vähese tähtsusega erandi kohaldamise aega.

| (10) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2018/161 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2018/161 vastavalt muuta.

| (11) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Õiguskindluse huvides ja kuna delegeeritud määrus (EL) 2018/161 kaotab kehtivuse 31. detsembril 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Õiguskindluse huvides ja kuna delegeeritud määrus (EL) 2018/161 kaotab kehtivuse 31. detsembril 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/161 artikli 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

2

(3)  Komisjoni 23. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/161, millega kehtestatakse vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 30, 2.2.2018, lk 1).

3

(4)  Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF) Evaluation of Joint Recommendations on the Landing Obligation and on the Technical Measures Regulation (STECF-20–04) (STECF hinnang ühistele soovitustele lossimiskohustuse ja tehniliste meetmete määruse kohta). Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, 2020, https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf/d71aef4f-7366-48cb-9cdb-afcf58565ee6

4

---

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2013,

21. august 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/1241 seoses tehniliste meetmetega, mis käsitlevad teatavat põhjalähedast ja pelaagilist püüki Põhjameres ja edelapiirkonna vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2, artikli 10 lõiget 4 ja artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 14. augustil 2019 jõustus uus määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil. Selle I lisas on kehtestatud keelatud liikide nimekiri, V lisas erisätted Põhjamere suhtes piirkondlikul tasandil kehtestatud tehniliste meetmete kohta ja VII lisas erisätted edelapiirkonna vete suhtes piirkondlikul tasandil kehtestatud tehniliste meetmete kohta. |
| --- | --- |

(1)

14. augustil 2019 jõustus uus määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil. Selle I lisas on kehtestatud keelatud liikide nimekiri, V lisas erisätted Põhjamere suhtes piirkondlikul tasandil kehtestatud tehniliste meetmete kohta ja VII lisas erisätted edelapiirkonna vete suhtes piirkondlikul tasandil kehtestatud tehniliste meetmete kohta.

| (2) | Määruse (EL) 2019/1241 artikli 2 lõikega 2 on komisjonile antud õigus võtta kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 15 ja 29 vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse määruse muutmiseks, nähes ette, et artikli 13 või V–X lisa A või C osa asjakohaseid sätteid kohaldatakse ka harrastuspüügi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2019/1241 artikli 2 lõikega 2 on komisjonile antud õigus võtta kooskõlas kõnealuse määruse artiklitega 15 ja 29 vastu delegeeritud õigusakte kõnealuse määruse muutmiseks, nähes ette, et artikli 13 või V–X lisa A või C osa asjakohaseid sätteid kohaldatakse ka harrastuspüügi suhtes.

| (3) | Määruse (EL) 2019/1241 artikli 10 lõikega 4 on komisjonile antud õigus võtta kooskõlas artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisas esitatud keelatud liikide nimekirja. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2019/1241 artikli 10 lõikega 4 on komisjonile antud õigus võtta kooskõlas artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisas esitatud keelatud liikide nimekirja.

| (4) | Määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikega 2 on komisjonile antud õigus võtta kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 29 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EL) 2019/1241 lisades sätestatud tehniliste meetmete muutmiseks, täiendamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või nendest erandite tegemiseks, sealhulgas lossimiskohustuse rakendamisel. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõikega 2 on komisjonile antud õigus võtta kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 29 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte määruse (EL) 2019/1241 lisades sätestatud tehniliste meetmete muutmiseks, täiendamiseks, kehtetuks tunnistamiseks või nendest erandite tegemiseks, sealhulgas lossimiskohustuse rakendamisel.

| (5) | I lisas on esitatud keelatud liikide nimekiri. Määruse (EL) 2019/1241 V ja VII lisas on sätestatud tehnilised erimeetmed vastavalt Põhjamere ja edelapiirkonna vete jaoks. |
| --- | --- |

(5)

I lisas on esitatud keelatud liikide nimekiri. Määruse (EL) 2019/1241 V ja VII lisas on sätestatud tehnilised erimeetmed vastavalt Põhjamere ja edelapiirkonna vete jaoks.

| (6) | Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Rootsil on otsene huvi Põhjamere kalavarude majandamiseks. Pärast konsulteerimist Põhjamere nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga esitasid kõnealused liikmesriigid 4. mail 2020 komisjonile delegeeritud õigusakti käsitleva ühise soovituse. |
| --- | --- |

(6)

Belgial, Taanil, Saksamaal, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Rootsil on otsene huvi Põhjamere kalavarude majandamiseks. Pärast konsulteerimist Põhjamere nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga esitasid kõnealused liikmesriigid 4. mail 2020 komisjonile delegeeritud õigusakti käsitleva ühise soovituse.

| (7) | Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Pärast konsulteerimist edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga esitasid kõnealused liikmesriigid 4. mail 2020 komisjonile delegeeritud õigusakti käsitleva ühise soovituse. |
| --- | --- |

(7)

Belgial, Hispaanial, Prantsusmaal, Madalmaadel ja Portugalil on otsene huvi kalavarude majandamiseks edelapiirkonna vetes. Pärast konsulteerimist edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga esitasid kõnealused liikmesriigid 4. mail 2020 komisjonile delegeeritud õigusakti käsitleva ühise soovituse.

| (8) | Käesoleva määruse eesmärk on inkorporeerida ühte õigusakti olemasolevad sätted tehniliste meetmete kohta, mis võeti varem vastu Põhjamere ja edelapiirkonna vete tagasiheitekavade osana, ning uued kavandatavad tehnilised meetmed. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse eesmärk on inkorporeerida ühte õigusakti olemasolevad sätted tehniliste meetmete kohta, mis võeti varem vastu Põhjamere ja edelapiirkonna vete tagasiheitekavade osana, ning uued kavandatavad tehnilised meetmed.

| (9) | Liikmesriikide esitatud teabe põhjal andis kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) positiivse hinnangu piirkondlike rühmade esitatud tõenditele, millega toetati mõlemas ühises soovituses esitatud tehnilisi meetmeid (3). |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriikide esitatud teabe põhjal andis kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) positiivse hinnangu piirkondlike rühmade esitatud tõenditele, millega toetati mõlemas ühises soovituses esitatud tehnilisi meetmeid (3).

| (10) | Käesolevas määruses sisalduvaid meetmeid on hinnatud vastavalt määruse (EL) 2019/1241 artikli 2 lõikele 2 ning artiklitele 10, 15 ja 18. Liikmesriigid esitasid tõendid selle kohta, et ettepanekud on kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõigetega 4 ja 5. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sisalduvaid meetmeid on hinnatud vastavalt määruse (EL) 2019/1241 artikli 2 lõikele 2 ning artiklitele 10, 15 ja 18. Liikmesriigid esitasid tõendid selle kohta, et ettepanekud on kooskõlas määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõigetega 4 ja 5.

| (11) | Kalanduse eksperdirühmaga konsulteeriti ühise soovituse osas 28. juulil 2020. Euroopa Parlament osales kohtumisel vaatlejana. |
| --- | --- |

(11)

Kalanduse eksperdirühmaga konsulteeriti ühise soovituse osas 28. juulil 2020. Euroopa Parlament osales kohtumisel vaatlejana.

| (12) | Põhjamerest huvitatud liikmesriikide esitatud ühises soovituses (Põhjamere ühine soovitus) soovitati lisada viljastatud homaar määruse (EL) 2019/1241 I lisas esitatud selliste liikide nimekirja, mille puhul on keelatud püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine, lossimine, säilitamine, müük, müügiks väljapanek või pakkumine. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et kõnealuse meetme kehtestamist toetavad veenvad tõendid. STECF märkis, et sarnaseid meetmeid on võetud ka muudes piirkondades ning need on toonud pikaajalist majanduslikku kasu, kuna varude taastumise tõttu on homaari lossimine suurenenud. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(12)

Põhjamerest huvitatud liikmesriikide esitatud ühises soovituses (Põhjamere ühine soovitus) soovitati lisada viljastatud homaar määruse (EL) 2019/1241 I lisas esitatud selliste liikide nimekirja, mille puhul on keelatud püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine, lossimine, säilitamine, müük, müügiks väljapanek või pakkumine. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, et kõnealuse meetme kehtestamist toetavad veenvad tõendid. STECF märkis, et sarnaseid meetmeid on võetud ka muudes piirkondades ning need on toonud pikaajalist majanduslikku kasu, kuna varude taastumise tõttu on homaari lossimine suurenenud. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (13) | Põhjamere ühises soovituses soovitati suurendada euroopa homaari kaitseks kehtestatud alammõõtu Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis. STECF juhtis tähelepanu sellele, et hoolimata sellist taotlust toetavate konkreetsete tõendite puudumisest kujutab meede endast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu suurendamist. Sellise meetme abil püütakse varu väiksema intensiivsusega, mis omakorda toob ilmset kasu varu kaitsele. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(13)

Põhjamere ühises soovituses soovitati suurendada euroopa homaari kaitseks kehtestatud alammõõtu Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis. STECF juhtis tähelepanu sellele, et hoolimata sellist taotlust toetavate konkreetsete tõendite puudumisest kujutab meede endast kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdu suurendamist. Sellise meetme abil püütakse varu väiksema intensiivsusega, mis omakorda toob ilmset kasu varu kaitsele. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (14) | Põhjamere ühises soovituses tehti ka ettepanek ühtlustada ICESi 3a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas harrastuspüügi käigus püütud huntahvena kaitseks kehtestatud alammõõt töönduslikuks püügiks kehtestatud huntahvena kaitseks kehtestatud alammõõduga, mis on sätestatud nõukogu määruse (EL) 2020/123 (4) artikli 10 lõikes 5. STECF märkis oma aruandes 20–04, et arvestades harrastuskalapüügi osa üldises kalastussuremuses, on töönduslikuks püügiks kehtestatud alammõõdu kohaldamine ka harrastuspüügi suhtes positiivne majandamismeede. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(14)

Põhjamere ühises soovituses tehti ka ettepanek ühtlustada ICESi 3a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas harrastuspüügi käigus püütud huntahvena kaitseks kehtestatud alammõõt töönduslikuks püügiks kehtestatud huntahvena kaitseks kehtestatud alammõõduga, mis on sätestatud nõukogu määruse (EL) 2020/123 (4) artikli 10 lõikes 5. STECF märkis oma aruandes 20–04, et arvestades harrastuskalapüügi osa üldises kalastussuremuses, on töönduslikuks püügiks kehtestatud alammõõdu kohaldamine ka harrastuspüügi suhtes positiivne majandamismeede. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (15) | Põhjamere ühises soovituses soovitati lisaks jätkata mitme täiendava tehnilise meetme võtmist, milles liit ja Norra leppisid kokku 2011 (5). ja 2012. aastal (6). Mõned neist konkreetsetest tehnilistest meetmetest olid juba lisatud määruse (EL) 2019/1241 V lisasse, teised lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti a kohaselt aastateks 2019–2021 komisjoni delegeeritud määrusesse (EL) 2019/2238 (7). Nende meetmete eesmärk on suurendada selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki lossimiskohustusega hõlmatud püügipiirkondades või liikide puhul ning need tuleks lisada määruse (EL) 2019/1241 V lisasse. Seetõttu peaks käesolev määrus hõlmama kõnealuseid meetmeid. |
| --- | --- |

(15)

Põhjamere ühises soovituses soovitati lisaks jätkata mitme täiendava tehnilise meetme võtmist, milles liit ja Norra leppisid kokku 2011 (5). ja 2012. aastal (6). Mõned neist konkreetsetest tehnilistest meetmetest olid juba lisatud määruse (EL) 2019/1241 V lisasse, teised lisati määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punkti a kohaselt aastateks 2019–2021 komisjoni delegeeritud määrusesse (EL) 2019/2238 (7). Nende meetmete eesmärk on suurendada selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki lossimiskohustusega hõlmatud püügipiirkondades või liikide puhul ning need tuleks lisada määruse (EL) 2019/1241 V lisasse. Seetõttu peaks käesolev määrus hõlmama kõnealuseid meetmeid.

| (16) | Põhjamere ühises soovituses soovitati ka jätkata delegeeritud määrusega (EL) 2019/2238 lubatud SepNep-traalide kasutamist. STECF jõudis järeldusele, et esitatud teave oli üksikasjalik ja usaldusväärne ning täiendavad tõendid SepNep-traali tõhususe kohta loeti esitatuks. STECF analüüsis püügivahendit varasematel aastatel ja selle järeldused jäävad kehtima (8). Esitatud teabe põhjal jõudis STECF ka järeldusele, et SepNep-traal vastab määruse 2019/1241 artikli 15 lõikele 5 kui samaväärsele selektiivsusvahendile norra salehomaari sihtpüügi suhtes kehtestatud tehniliste sätete kontekstis ega põhjusta selektiivsusstandardite halvenemist. Meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(16)

Põhjamere ühises soovituses soovitati ka jätkata delegeeritud määrusega (EL) 2019/2238 lubatud SepNep-traalide kasutamist. STECF jõudis järeldusele, et esitatud teave oli üksikasjalik ja usaldusväärne ning täiendavad tõendid SepNep-traali tõhususe kohta loeti esitatuks. STECF analüüsis püügivahendit varasematel aastatel ja selle järeldused jäävad kehtima (8). Esitatud teabe põhjal jõudis STECF ka järeldusele, et SepNep-traal vastab määruse 2019/1241 artikli 15 lõikele 5 kui samaväärsele selektiivsusvahendile norra salehomaari sihtpüügi suhtes kehtestatud tehniliste sätete kontekstis ega põhjusta selektiivsusstandardite halvenemist. Meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (17) | Põhjamere ühises soovituses soovitati ka euroopa homaari tööndusliku ja harrastuspüügi hooajalist keeldu Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja märkis, et kuigi ei esitatud konkreetset toetavat teavet, mis võimaldanuks kvantifitseerida meetme võimalikku kasu, on selle tulemuseks kalastussuremuse vähenemine, mis koos muude kavandatud meetmetega avaldab homaarivarudele tõenäoliselt positiivset mõju. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(17)

Põhjamere ühises soovituses soovitati ka euroopa homaari tööndusliku ja harrastuspüügi hooajalist keeldu Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja märkis, et kuigi ei esitatud konkreetset toetavat teavet, mis võimaldanuks kvantifitseerida meetme võimalikku kasu, on selle tulemuseks kalastussuremuse vähenemine, mis koos muude kavandatud meetmetega avaldab homaarivarudele tõenäoliselt positiivset mõju. Kavandatud meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (18) | Põhjamere ühises soovituses soovitati keelata euroopa homaari püük Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis muude püügivahenditega kui homaaripüünistega. STECF jõudis järeldusele, et kuigi ei esitatud konkreetset toetavat teavet, mis võimaldanuks kvantifitseerida meetme võimalikku kasu, on homaari ja langusti püügil nakkevõrkude kasutamise keelamine avaldanud muudes piirkondades positiivset mõju ning et meetmel on homaarivarudele tõenäoliselt positiivne mõju. Meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(18)

Põhjamere ühises soovituses soovitati keelata euroopa homaari püük Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis muude püügivahenditega kui homaaripüünistega. STECF jõudis järeldusele, et kuigi ei esitatud konkreetset toetavat teavet, mis võimaldanuks kvantifitseerida meetme võimalikku kasu, on homaari ja langusti püügil nakkevõrkude kasutamise keelamine avaldanud muudes piirkondades positiivset mõju ning et meetmel on homaarivarudele tõenäoliselt positiivne mõju. Meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (19) | Edelapiirkonna vetest huvitatud liikmesriikide esitatud ühises soovituses (edelapiirkonna vete ühine soovitus) soovitati säilitada ICESi 8c rajoonis ja 9. alapiirkonnas kaldanoodaga (xávega) väikesemahulisel rannalähedasel püügil püütud stauriidi kaitseks kehtestatud alammõõt, mis on praegu lisatud komisjoni delegeeritud määrusesse (EL) nr 1394/2014 (9). STECF viitas oma eelmisele hinnangule, kus ta hindas kõnealust meedet positiivselt, ja jõudis järeldusele, (10) et ühises soovituses sätestatud tingimuste tõttu ei muuda ettepanek tõenäoliselt kalavarude varasemat püügiviisi. Võttes arvesse, et kõnealuse taotluse tingimused ei ole muutunud ja et STECF märkis, et püügiviis on püsinud stabiilsena vähemalt 20 aastat, tuleks kõnealune meede lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(19)

Edelapiirkonna vetest huvitatud liikmesriikide esitatud ühises soovituses (edelapiirkonna vete ühine soovitus) soovitati säilitada ICESi 8c rajoonis ja 9. alapiirkonnas kaldanoodaga (xávega) väikesemahulisel rannalähedasel püügil püütud stauriidi kaitseks kehtestatud alammõõt, mis on praegu lisatud komisjoni delegeeritud määrusesse (EL) nr 1394/2014 (9). STECF viitas oma eelmisele hinnangule, kus ta hindas kõnealust meedet positiivselt, ja jõudis järeldusele, (10) et ühises soovituses sätestatud tingimuste tõttu ei muuda ettepanek tõenäoliselt kalavarude varasemat püügiviisi. Võttes arvesse, et kõnealuse taotluse tingimused ei ole muutunud ja et STECF märkis, et püügiviis on püsinud stabiilsena vähemalt 20 aastat, tuleks kõnealune meede lisada käesolevasse määrusesse.

| (20) | Edelapiirkonna vete ühises soovituses soovitati ühtlustada järgmiste edelapiirkonna vetes harrastuspüügi käigus püütud liikide kaitseks kehtestatud alammõõt töönduspüügi suhtes kohaldatava kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõduga: kilttursk, saida, pollak, merluus, megrim, harilik merikeel, atlandi merilest, merlang, harilik molva, sinine molva, makrell, heeringas, stauriid, anšoovis ja sardiin. Ühises soovituses tehti ettepanek suurendada tursa, besuugo ja huntahvena varude kaitseks kehtestatud alammõõte harrastuspüügi puhul. STECF analüüsis esitatud tõendeid ja järeldas, (11) et arvestades harrastuskalapüügi osa üldises kalastussuremuses, on töönduslikuks püügiks kehtestatud alammõõdu kohaldamine ka harrastuspüügi suhtes positiivne majandamismeede. Meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(20)

Edelapiirkonna vete ühises soovituses soovitati ühtlustada järgmiste edelapiirkonna vetes harrastuspüügi käigus püütud liikide kaitseks kehtestatud alammõõt töönduspüügi suhtes kohaldatava kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõduga: kilttursk, saida, pollak, merluus, megrim, harilik merikeel, atlandi merilest, merlang, harilik molva, sinine molva, makrell, heeringas, stauriid, anšoovis ja sardiin. Ühises soovituses tehti ettepanek suurendada tursa, besuugo ja huntahvena varude kaitseks kehtestatud alammõõte harrastuspüügi puhul. STECF analüüsis esitatud tõendeid ja järeldas, (11) et arvestades harrastuskalapüügi osa üldises kalastussuremuses, on töönduslikuks püügiks kehtestatud alammõõdu kohaldamine ka harrastuspüügi suhtes positiivne majandamismeede. Meede tuleks seepärast lisada käesolevasse määrusesse.

| (21) | Selleks et optimeerida kalavarude kasutamise mustrit, suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki, on asjakohane liikmesriikide esitatud tehnilised meetmed vastu võtta. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et optimeerida kalavarude kasutamise mustrit, suurendada püügivahendite selektiivsust ja vähendada soovimatut püüki, on asjakohane liikmesriikide esitatud tehnilised meetmed vastu võtta.

| (22) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Võttes arvesse, et tagasiheitekavade raames vastu võetud teatavad tehnilised meetmed aeguvad 2020. aasta lõpus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Võttes arvesse, et tagasiheitekavade raames vastu võetud teatavad tehnilised meetmed aeguvad 2020. aasta lõpus, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) 2019/1241 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisasse lisatakse järgmine punkt:






  „q) | viljastatud emane euroopa homaar (Homarus gammarus) ICESi 3a, 4a ja 4b rajoonis.“; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisasse lisatakse järgmine punkt:

„q)

viljastatud emane euroopa homaar (Homarus gammarus) ICESi 3a, 4a ja 4b rajoonis.“;

| 2) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A osa muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelisse lisatakse järgmine rida:






  „Euroopa homaar (Homarus gammarus) | 90 mm (seljakilbi pikkus) Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A osa muudetakse järgmiselt:

i)

tabelisse lisatakse järgmine rida:

„Euroopa homaar (Homarus gammarus)

90 mm (seljakilbi pikkus) Rootsi majandusvööndis ICESi 3a rajoonis“;

| ii) | tabeli järele lisatakse järgmine punkt:






  — | „1. | Käesolevas osas sätestatud huntahvena (Dicentrarchus labrax) kaitseks kehtestatud alammõõte Põhjameres ning euroopa homaari (Homarus gammarus) kaitseks kehtestatud alammõõte Rootsi majandusvööndis Skagerrakis ja Kattegatis (ICESi rajoon 3a) kohaldatakse harrastuskalapüügi suhtes.“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

tabeli järele lisatakse järgmine punkt:

—

„1.

Käesolevas osas sätestatud huntahvena (Dicentrarchus labrax) kaitseks kehtestatud alammõõte Põhjameres ning euroopa homaari (Homarus gammarus) kaitseks kehtestatud alammõõte Rootsi majandusvööndis Skagerrakis ja Kattegatis (ICESi rajoon 3a) kohaldatakse harrastuskalapüügi suhtes.“;

| b) | B osale lisatakse järgmised punktid:






  — | „1.3. | Erandina tabelis esitatud spetsifikatsioonidest võib hariliku süvameregarneeli püügil Skagerrakis (ICESi rajoon 3a) kasutada kaaspüügi eraldamise seadet, tingimusel, et kaaspüügi katmiseks on olemas piisavad püügivõimalused ja et seade on:






  — | varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

B osale lisatakse järgmised punktid:

—

„1.3.

Erandina tabelis esitatud spetsifikatsioonidest võib hariliku süvameregarneeli püügil Skagerrakis (ICESi rajoon 3a) kasutada kaaspüügi eraldamise seadet, tingimusel, et kaaspüügi katmiseks on olemas piisavad püügivõimalused ja et seade on:

—

varustatud ülemise paneeliga, mille ruutsilmade minimaalne suurus on 120 mm;

| — | vähemalt 3 m pikk ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 m pikk ning

| — | vähemalt sama lai kui sortimisvõre.“ |
| --- | --- |

—

vähemalt sama lai kui sortimisvõre.“

| — | „1.4. | Käesoleva määruse I lisas osutatud vahendi SepNep (**) kasutamine on lubatud samaväärse selektiivsusvahendina norra salehomaari (Nephrops norvegicus) sihtpüügil. |
| --- | --- | --- |

—

„1.4.

Käesoleva määruse I lisas osutatud vahendi SepNep (**) kasutamine on lubatud samaväärse selektiivsusvahendina norra salehomaari (Nephrops norvegicus) sihtpüügil.

| — | koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm, |
| --- | --- |

—

koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm,

| — | on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm; ning |
| --- | --- |

—

on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm; ning

| — | võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.“; |
| --- | --- |

—

võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.“;

| c) | C osale lisatakse järgmine punkt:






  „7. | Euroopa homaari käsitlevad meetmed ICESi 3a rajoonis |
| --- | --- | --- |

c)

C osale lisatakse järgmine punkt:

„7.

| 7.1. | ICESi 3a rajoonis asuvas Rootsi majandusvööndis võib euroopa homaari (Homarus gammarus) püüda üksnes homaaripüünistega (FPO).
  Homaaripüünisel peab olema vähemalt kaks vähemalt 60 mm läbimõõduga ringikujulist evakuatsiooniava, mis asuvad homaaripüünise iga osa alumises osas. Muude püügivahenditega juhuslikult püütud homaari ei tohi kahjustada ja see tuleb viivitamata merre tagasi lasta. |
| --- | --- |

7.1.

Homaaripüünisel peab olema vähemalt kaks vähemalt 60 mm läbimõõduga ringikujulist evakuatsiooniava, mis asuvad homaaripüünise iga osa alumises osas. Muude püügivahenditega juhuslikult püütud homaari ei tohi kahjustada ja see tuleb viivitamata merre tagasi lasta.

| 7.2. | Euroopa homaari (Homarus gammarus) on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida ICESi 3a rajoonis asuvas Rootsi majandusvööndis:






  a) | töönduslikul püügil ajavahemikul 1. jaanuarist kuni esimese esmaspäevani pärast 20. septembrit; |
| --- | --- | --- |

7.2.

a)

töönduslikul püügil ajavahemikul 1. jaanuarist kuni esimese esmaspäevani pärast 20. septembrit;

| b) | harrastuspüügil 1. detsembrist kuni esimese esmaspäevani pärast 20. septembrit. |
| --- | --- |

b)

harrastuspüügil 1. detsembrist kuni esimese esmaspäevani pärast 20. septembrit.

Neil ajavahemikel juhuslikult püütud Euroopa homaari isendeid ei tohi kahjustada ja nad tuleb viivitamata merre tagasi lasta.“;

| 3) | VII lisa A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | allmärkuse 7 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „ICESi 8c rajoonis ja ICESi 9. alapiirkonnas püütud stauriidi (Trachurus spp.) varude kaitseks kehtestatud alammõõt on 12 cm 5 % puhul Hispaania ja Portugali vastavatest kvootidest kõnealustes piirkondades. Nimetatud 5 % piires võib ICESi 9a rajoonis kaldanoodaga (xávega) väikesemahulisel rannalähedasel püügil püüda 1 % Portugali kvoodist väiksemana kui 12 cm.“; |
| --- | --- | --- |

3)

VII lisa A osa muudetakse järgmiselt:

a)

allmärkuse 7 esimene lause asendatakse järgmisega:

„ICESi 8c rajoonis ja ICESi 9. alapiirkonnas püütud stauriidi (Trachurus spp.) varude kaitseks kehtestatud alammõõt on 12 cm 5 % puhul Hispaania ja Portugali vastavatest kvootidest kõnealustes piirkondades. Nimetatud 5 % piires võib ICESi 9a rajoonis kaldanoodaga (xávega) väikesemahulisel rannalähedasel püügil püüda 1 % Portugali kvoodist väiksemana kui 12 cm.“;

| b) | tabeli järele lisatakse järgmine punkt:






  „1. | Käesolevas osas sätestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte kilttursa (Melanogrammus aeglefinus), saida (Pollachius virens), pollaki (Pollachius pollachius), merluusi (Merluccius merluccius), megrimi (Lepidorhombus spp.), hariliku merikeele (Solea spp.), atlandi merilesta (Pleuronectes platessa), merlangi (Merlangius merlangus), hariliku molva (Molva molva), sinise molva (Molva dipterygia), makrelli (Scomber spp.), heeringa (Clupea harengus), stauriidi (Trachurus spp.), anšoovise (Engraulis encrasicolus) ja sardiini (Sardina pilchardus) puhul kohaldatakse edelapiirkonna vetes toimuva harrastuspüügi suhtes. ICESi 8. alapiirkonnas kohaldatakse harrastuspüügil püütud liikide suhtes siiski järgmisi kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte:






  Tursk (Gadus morhua) | 42 cm |
| --- | --- | --- | --- |
| Besuugo (Pagellus bogaraveo) | 40 cm |
| Huntahven (Dicentrarchus labrax) | 42 cm“. |

b)

tabeli järele lisatakse järgmine punkt:

„1.

Käesolevas osas sätestatud kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte kilttursa (Melanogrammus aeglefinus), saida (Pollachius virens), pollaki (Pollachius pollachius), merluusi (Merluccius merluccius), megrimi (Lepidorhombus spp.), hariliku merikeele (Solea spp.), atlandi merilesta (Pleuronectes platessa), merlangi (Merlangius merlangus), hariliku molva (Molva molva), sinise molva (Molva dipterygia), makrelli (Scomber spp.), heeringa (Clupea harengus), stauriidi (Trachurus spp.), anšoovise (Engraulis encrasicolus) ja sardiini (Sardina pilchardus) puhul kohaldatakse edelapiirkonna vetes toimuva harrastuspüügi suhtes. ICESi 8. alapiirkonnas kohaldatakse harrastuspüügil püütud liikide suhtes siiski järgmisi kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõte:

Tursk (Gadus morhua)

42 cm

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

40 cm

Huntahven (Dicentrarchus labrax)

42 cm“.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 198, 25.7.2019, lk 105.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf, pages 165–169 (North Sea) and 219–220 (South Western Waters).

3

(4)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

4

(5)  Norra ja Euroopa Liidu vaheliste kalapüügi reguleerimist Skagerrakis ja Kattegatis 2012. aastal käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste lõppotsuste protokoll.

5

(6)  Euroopa Liidu ja Norra vaheliste Skagerraki piirkonnas tagasiheite keelamise rakendamise meetmeid ja kontrollimeetmeid käsitlenud kalandusalaste nõupidamiste 4. juuli 2012. aasta lõppotsuste protokoll.

6

(7)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2238, millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2020–2021 (ELT L 336, 30.12.2019, lk 34).

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

8

(9)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1394/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes (ELT L 370, 30.12.2014, lk 31).

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1471816/STECF+16-10+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf, pages 86–87.

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2660523/STECF+PLEN+20-01.pdf, pages 154–155.

11

---

LISA

SepNep-traali tehniline kirjeldus

Image 1

Ülemine noodapära (kaladele)

| • | Minimaalne silmaava 120 mm (sõlmede vahel) |
| --- | --- |

•

Minimaalne silmaava 120 mm (sõlmede vahel)

| • | Maksimaalne ümbermõõt 80 silma (sh jamuõmblused) |
| --- | --- |

•

Maksimaalne ümbermõõt 80 silma (sh jamuõmblused)

Alumine noodapära (homaaridele)

| • | Minimaalne silmaava 80 mm (sõlmede vahel) |
| --- | --- |

•

Minimaalne silmaava 80 mm (sõlmede vahel)

| • | Maksimaalne ümbermõõt 110 silma (sh jamuõmblused) |
| --- | --- |

•

Maksimaalne ümbermõõt 110 silma (sh jamuõmblused)

Selektiivaken

| • | Selektiivaken kinnitatakse kogu traali võrgumaterjali külge, nii et kaladel/homaaridel on võimalik traali alumisse ossa siseneda vaid akna silmade läbimise teel. Aken suunab suuri isendeid ülemise noodapära sissepääsu suunas. Akna algus on ühendatud traali seinaga. |
| --- | --- |

•

Selektiivaken kinnitatakse kogu traali võrgumaterjali külge, nii et kaladel/homaaridel on võimalik traali alumisse ossa siseneda vaid akna silmade läbimise teel. Aken suunab suuri isendeid ülemise noodapära sissepääsu suunas. Akna algus on ühendatud traali seinaga.

| • | Maksimaalne silmaava 105 mm (sõlmede vahel) |
| --- | --- |

•

Maksimaalne silmaava 105 mm (sõlmede vahel)

| • | Akna miinimumpikkus 100# silma |
| --- | --- |

•

Akna miinimumpikkus 100# silma

| • | Akna tagaserva maksimaalne laius 16# silma |
| --- | --- |

•

Akna tagaserva maksimaalne laius 16# silma

| • | Akna esiserva maksimaalne laius 88 % traali laiusest. See võrdub näiteks kahe 105 mm aknasilmaga kolme 80 mm traalisilma kohta.






  o | Akna nõuetekohaseks toimimiseks soovitatakse topeltsõlmega düneemakiust nööri |
| --- | --- | --- |

•

Akna esiserva maksimaalne laius 88 % traali laiusest. See võrdub näiteks kahe 105 mm aknasilmaga kolme 80 mm traalisilma kohta.

o

Akna nõuetekohaseks toimimiseks soovitatakse topeltsõlmega düneemakiust nööri

| o | Akna alla kinnitatud ujukid tõstavad esiosa ja parandavad homaaride sorteerimise tõhusust |
| --- | --- |

o

Akna alla kinnitatud ujukid tõstavad esiosa ja parandavad homaaride sorteerimise tõhusust

Võre (valikuline)

| • | Võre kinnitatakse kogu akent ümbritseva noodapära või võrgupikenduse võrgumaterjali külge, vältides mis tahes muud vaba sissepääsu alumisse noodapärasse kui võre ülemiste avade kaudu. |
| --- | --- |

•

Võre kinnitatakse kogu akent ümbritseva noodapära või võrgupikenduse võrgumaterjali külge, vältides mis tahes muud vaba sissepääsu alumisse noodapärasse kui võre ülemiste avade kaudu.

| • | Võresamm vähemalt 17 mm |
| --- | --- |

•

Võresamm vähemalt 17 mm

| • | Võre nurk 40–90 kraadi, soovitatavalt 45 kraadi. |
| --- | --- |

•

Võre nurk 40–90 kraadi, soovitatavalt 45 kraadi.

| • | Sissepääs alumisse noodapärasse asub võre ülaosas. |
| --- | --- |

•

Sissepääs alumisse noodapärasse asub võre ülaosas.

| • | Vertikaalset võret läbiv sissepääs alumisse noodapärasse maksimaalselt 35 % vertikaalsete võreavade ja alumine noodapära ava kogupikkusest. |
| --- | --- |

•

Vertikaalset võret läbiv sissepääs alumisse noodapärasse maksimaalselt 35 % vertikaalsete võreavade ja alumine noodapära ava kogupikkusest.

| • | Raskustega trossidest (72 g/m, läbimõõt 6 mm) kardin on ühendatud pikenduse või noodapära ülaosaga ja see peab asuma võre alaosast vähemalt nelja võrgusilma kõrgusel. |
| --- | --- |

•

Raskustega trossidest (72 g/m, läbimõõt 6 mm) kardin on ühendatud pikenduse või noodapära ülaosaga ja see peab asuma võre alaosast vähemalt nelja võrgusilma kõrgusel.

| • | Raskustega trossidest kardin paigutatakse selliselt, et see ulatuks läbi võre alumiste pulkade. |
| --- | --- |

•

Raskustega trossidest kardin paigutatakse selliselt, et see ulatuks läbi võre alumiste pulkade.

Image 2

---

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/10

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2014,

21. august 2020,

millega täpsustatakse Põhjamerel teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/973, millega kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava, täpsustatakse Põhjamerel kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 676/2007 ja (EÜ) nr 1342/2008, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel veelgi täpsustada. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel veelgi täpsustada.

| (3) | Määruses (EL) 2018/973 kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 11 on antud komisjonile õigus võtta kõikide Põhjameres esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punktides a–e. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EL) 2018/973 kehtestatakse Põhjamere põhjalähedaste kalavarude ja nende püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 11 on antud komisjonile õigus võtta kõikide Põhjameres esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punktides a–e.

| (4) | Nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/973, hõlmab Põhjameri Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2.a ja 3.a rajooni ning 4. alapiirkonda. |
| --- | --- |

(4)

Nagu on sätestatud määruses (EL) 2018/973, hõlmab Põhjameri Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 2.a ja 3.a rajooni ning 4. alapiirkonda.

| (5) | Tuginedes Põhjamere kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi (3) – ühisele soovitusele, täpsustab komisjon delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 (4) Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2020–2021. |
| --- | --- |

(5)

Tuginedes Põhjamere kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi (3) – ühisele soovitusele, täpsustab komisjon delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 (4) Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2020–2021.

| (6) | Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad ja Rootsi esitasid pärast Põhjamere nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 4. mail 2020 komisjonile ühise soovituse, millega kehtestatakse Põhjamere pelaagiliste ja põhjalähedaste liikide tagasiheitekava ajavahemikuks 2021–2023. Liikmesriigid esitasid ühise soovituse muudetud versiooni 23. juulil 2020. |
| --- | --- |

(6)

Belgia, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa, Madalmaad ja Rootsi esitasid pärast Põhjamere nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 4. mail 2020 komisjonile ühise soovituse, millega kehtestatakse Põhjamere pelaagiliste ja põhjalähedaste liikide tagasiheitekava ajavahemikuks 2021–2023. Liikmesriigid esitasid ühise soovituse muudetud versiooni 23. juulil 2020.

| (7) | Asjaomased teadusasutused esitasid teaduslikku teavet, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (5). Komisjon esitas asjaomased meetmed 27 liikmesriigi esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 28. juulil 2020 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana. |
| --- | --- |

(7)

Asjaomased teadusasutused esitasid teaduslikku teavet, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (5). Komisjon esitas asjaomased meetmed 27 liikmesriigi esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 28. juulil 2020 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana.

| (8) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Liikmesriikide piirkondlik rühm on põhjendanud enamikku oma vähese tähtsusega erandi taotlustest soovimatu püügi käitlemisega potentsiaalselt kaasneva kulude suurenemisega. Liikmesriikide esitatud asjaomase teabe kvaliteet on paranenud. STECF märgib siiski, et mõnel juhul tuleb andmete kogumist veel parandada ning et soovimatu püügi vähendamiseks peaks ennekõike parandama selektiivsust. Seega kehtestatakse sellistel juhtudel erandeid juhtumipõhiselt 1 või 2 aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest katsetest ja teadusuuringutest saadavaid lisaandmeid. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Liikmesriikide piirkondlik rühm on põhjendanud enamikku oma vähese tähtsusega erandi taotlustest soovimatu püügi käitlemisega potentsiaalselt kaasneva kulude suurenemisega. Liikmesriikide esitatud asjaomase teabe kvaliteet on paranenud. STECF märgib siiski, et mõnel juhul tuleb andmete kogumist veel parandada ning et soovimatu püügi vähendamiseks peaks ennekõike parandama selektiivsust. Seega kehtestatakse sellistel juhtudel erandeid juhtumipõhiselt 1 või 2 aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest katsetest ja teadusuuringutest saadavaid lisaandmeid.

| (9) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari lõkspüünistega püügi suhtes ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas, tuginedes tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (6) et erand on õigustatud. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(9)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari lõkspüünistega püügi suhtes ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas, tuginedes tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (6) et erand on õigustatud. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (10) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari põhjatraalidega (sealhulgas sortimisseadmega) püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas ning ICESi 2.a ja 3.a rajoonis. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (7) et norra salehomaari traallaudadega traalidega püügi kohta idarannikul on esitatud STECFi nõuete kohast lisateavet (8). STECF jõudis varasematel aastatel järeldusele, et lisateave oli usaldusväärne ja suuremate laevastike kontekstis kasutatud valideerimistehnika oli mõistlik (9). Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(10)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari põhjatraalidega (sealhulgas sortimisseadmega) püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas ning ICESi 2.a ja 3.a rajoonis. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (7) et norra salehomaari traallaudadega traalidega püügi kohta idarannikul on esitatud STECFi nõuete kohast lisateavet (8). STECF jõudis varasematel aastatel järeldusele, et lisateave oli usaldusväärne ja suuremate laevastike kontekstis kasutatud valideerimistehnika oli mõistlik (9). Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (11) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele isendite traallaudadega traalidega püügi suhtes ICESi 4.c rajoonis. Liikmesriigid taotlesid Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (10) et tõendid on piisavad. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele isendite traallaudadega traalidega püügi suhtes ICESi 4.c rajoonis. Liikmesriigid taotlesid Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (10) et tõendid on piisavad. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (12) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (11) et saadaolevatele andmetele tuginedes on vette tagasi lastud kalade suremus tõenäoliselt väike; tegelikud püügimahud püügipiirkonnas on aga väikesed. Kuna püügimahud pole märkimisväärsed ja asjaolud pole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(12)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti tagasiheite kõrge ellujäämismäära teaduslikele tõenditele tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (11) et saadaolevatele andmetele tuginedes on vette tagasi lastud kalade suremus tõenäoliselt väike; tegelikud püügimahud püügipiirkonnas on aga väikesed. Kuna püügimahud pole märkimisväärsed ja asjaolud pole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (13) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta nakkevõrkude ja abaratega püügi suhtes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ning jõudis järeldusele, (12) et teave on usaldusväärne ja näitab märkimisväärselt kõrget ellujäämismäära. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand käesolevas määruses säilitada. |
| --- | --- |

(13)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta nakkevõrkude ja abaratega püügi suhtes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ning jõudis järeldusele, (12) et teave on usaldusväärne ja näitab märkimisväärselt kõrget ellujäämismäära. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand käesolevas määruses säilitada.

| (14) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta põhjanoodaga püügi suhtes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (13) et ellujäämismäära uuringu andmed on usaldusväärsed. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(14)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta põhjanoodaga püügi suhtes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (13) et ellujäämismäära uuringu andmed on usaldusväärsed. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (15) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügile ja kaaspüügile lestaliste ja tursklaste püügil ICESi 3.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas, kui püügiks kasutatakse traale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Ühises soovituses taotleti ka uut kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta suhtes, mis on püütud 100–119 mm võrgusilma suurusega traalidega ICESi 3.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid täiendavaid teaduslikke tõendeid, mis kinnitavad kõnealuses püügipiirkonnas atlandi merilesta vette tagasi laskmisel kõrget ellujäämismäära. STECF märkis, et tugiuuringutel oli võrgusilma suurus 90 mm; seega on ebatõenäoline, et ellujäämismäärad on madalamad, kui võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm. Arvestades, et atlandi merilesta ellujäämist mõjutavad peamised tegurid on aastaaeg ja kokkupuude õhuga ning et ellujäämismäärad võivad pärast 60 minuti pikkust kokkupuudet õhuga olla madalamad, tuleks erand lisada käesolevasse määrusesse ning atlandi merilesta soovimatu saak tuleks viivitamata vette tagasi lasta. |
| --- | --- |

(15)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügile ja kaaspüügile lestaliste ja tursklaste püügil ICESi 3.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas, kui püügiks kasutatakse traale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Ühises soovituses taotleti ka uut kõrgel ellujäämismääral põhinevat erandit atlandi merilesta suhtes, mis on püütud 100–119 mm võrgusilma suurusega traalidega ICESi 3.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid esitasid täiendavaid teaduslikke tõendeid, mis kinnitavad kõnealuses püügipiirkonnas atlandi merilesta vette tagasi laskmisel kõrget ellujäämismäära. STECF märkis, et tugiuuringutel oli võrgusilma suurus 90 mm; seega on ebatõenäoline, et ellujäämismäärad on madalamad, kui võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm. Arvestades, et atlandi merilesta ellujäämist mõjutavad peamised tegurid on aastaaeg ja kokkupuude õhuga ning et ellujäämismäärad võivad pärast 60 minuti pikkust kokkupuudet õhuga olla madalamad, tuleks erand lisada käesolevasse määrusesse ning atlandi merilesta soovimatu saak tuleks viivitamata vette tagasi lasta.

| (16) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinevad erandid järgmistel tingimusel:






  — | atlandi merilesta püük traalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90–99 mm ning millel on selektiivtraali paneel, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 3a rajooni liidu vetes; |
| --- | --- | --- |

(16)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinevad erandid järgmistel tingimusel:

—

atlandi merilesta püük traalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 90–99 mm ning millel on selektiivtraali paneel, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 3a rajooni liidu vetes;

| — | atlandi merilesta püük traalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80–99 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes. |
| --- | --- |

—

atlandi merilesta püük traalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80–99 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes.

| (17) | Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid käimasolevatest uuringutest saadud uued teaduslikud tõendid. STECF täheldas (14) vajadust parandada määratlust, et eristada lestaliste ja tursklaste püüki norra salehomaari püügist. Komisjon märkis, et liikmesriigid lubasid ühises soovituses sellega seoses lisatööd teha. Seega tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid käimasolevatest uuringutest saadud uued teaduslikud tõendid. STECF täheldas (14) vajadust parandada määratlust, et eristada lestaliste ja tursklaste püüki norra salehomaari püügist. Komisjon märkis, et liikmesriigid lubasid ühises soovituses sellega seoses lisatööd teha. Seega tuleks kõnealune erand säilitada.

| (18) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate atlandi merilesta isendite 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraaliga (BT2) püügi suhtes ICESi 2.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas järgmistel tingimustel:






  — | atlandi merilesta isendite püük ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga varustatud püügivahendeid kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW; |
| --- | --- | --- |

(18)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate atlandi merilesta isendite 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraaliga (BT2) püügi suhtes ICESi 2.a rajoonis ja ICESi 4. alapiirkonnas järgmistel tingimustel:

—

atlandi merilesta isendite püük ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga varustatud püügivahendeid kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW;

| — | atlandi merilesta isendite püük täielikult dokumenteeritud kalapüügi tegevuskava rakendavate liikmesriikide kalalaevadega; |
| --- | --- |

—

atlandi merilesta isendite püük täielikult dokumenteeritud kalapüügi tegevuskava rakendavate liikmesriikide kalalaevadega;

| — | lestaliste isendite püük piimtraale (BT2) kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on kuni 221 kW või mille üldpikkus on alla 24 m ning millega püütakse kala kuni 12 meremiili kaugusel rannikust, kui traalimise keskmine kestus on alla 90 minuti. |
| --- | --- |

—

lestaliste isendite püük piimtraale (BT2) kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on kuni 221 kW või mille üldpikkus on alla 24 m ning millega püütakse kala kuni 12 meremiili kaugusel rannikust, kui traalimise keskmine kestus on alla 90 minuti.

| (19) | Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF märkis, (15) et käimas on olulised uurimisprojektid, mis peaksid andma kõnealust erandit puudutavat kasulikku teavet. Seega tuleks need erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest projektidest saadavad asjakohased andmed esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. mail. Komisjon märgib samuti, et liikmesriigid võtsid ühises soovituses kohustuse esitada tegevuskava elluviimise ajakava järgmises aastaaruandes 1. maiks 2021. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF märkis, (15) et käimas on olulised uurimisprojektid, mis peaksid andma kõnealust erandit puudutavat kasulikku teavet. Seega tuleks need erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest projektidest saadavad asjakohased andmed esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. mail. Komisjon märgib samuti, et liikmesriigid võtsid ühises soovituses kohustuse esitada tegevuskava elluviimise ajakava järgmises aastaaruandes 1. maiks 2021.

| (20) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand hariliku kammelja TBB-tüüpi püügivahenditega püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas, kui noodapära võrgusilma suurus on üle 80 mm. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uut teaduslikku teavet. STECF märkis, (16) et on ebaselge, kas esitatud ellujäämushinnangud on selle taotluse suhtes kohaldatavad. Komisjon märgib, et liikmesriigid võtsid ühises soovituses kohustuse teha vette tagasi lastud hariliku kammelja ellujäämise jälgimiseks lisauuringuid ning esitada ellujäämuse kohta üksikasjalikumat teavet uues teadusprojektis, mis kestab kuni 2021. aasta lõpuni. Seega tuleks kõnealune erand säilitada kuni 31. detsembrini 2022. Liikmesriigid peaksid esitama iga aasta 1. maiks töö edenemise kohta aastaaruanded. |
| --- | --- |

(20)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand hariliku kammelja TBB-tüüpi püügivahenditega püügi suhtes ICESi 4. alapiirkonnas, kui noodapära võrgusilma suurus on üle 80 mm. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uut teaduslikku teavet. STECF märkis, (16) et on ebaselge, kas esitatud ellujäämushinnangud on selle taotluse suhtes kohaldatavad. Komisjon märgib, et liikmesriigid võtsid ühises soovituses kohustuse teha vette tagasi lastud hariliku kammelja ellujäämise jälgimiseks lisauuringuid ning esitada ellujäämuse kohta üksikasjalikumat teavet uues teadusprojektis, mis kestab kuni 2021. aasta lõpuni. Seega tuleks kõnealune erand säilitada kuni 31. detsembrini 2022. Liikmesriigid peaksid esitama iga aasta 1. maiks töö edenemise kohta aastaaruanded.

| (21) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kõigi püügivahenditega ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas püütud railaste suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uut teaduslikku teavet. STECF jõudis järeldusele, (17) et tegevuskava eesmärkide saavutamiseks on andmelünkade täitmiseks tehtud märkimisväärseid jõupingutusi. Seega tuleks kõnealune erand säilitada. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama iga aasta 1. maiks täiendava teadusliku teabe ja seda eelkõige kägurai kohta, mille ellujäämismäär on väiksem. Komisjon märgib, et STECFi taotlusel võtsid liikmesriigid ühises soovituses kohustuse esitada kokkulepitud tegevuskava (sealhulgas käguraid puudutava tegevuskava) kohta aruanne. |
| --- | --- |

(21)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kõigi püügivahenditega ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning ICESi 4. alapiirkonnas püütud railaste suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uut teaduslikku teavet. STECF jõudis järeldusele, (17) et tegevuskava eesmärkide saavutamiseks on andmelünkade täitmiseks tehtud märkimisväärseid jõupingutusi. Seega tuleks kõnealune erand säilitada. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama iga aasta 1. maiks täiendava teadusliku teabe ja seda eelkõige kägurai kohta, mille ellujäämismäär on väiksem. Komisjon märgib, et STECFi taotlusel võtsid liikmesriigid ühises soovituses kohustuse esitada kokkulepitud tegevuskava (sealhulgas käguraid puudutava tegevuskava) kohta aruanne.

| (22) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 (18) nähti STECFi positiivsele hinnangule tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa suhtes teatavatel tingimustel (19). Uuringute käigus leiti, et ellujäämismäär oleneb kalade nootakogumise ajast ja tihedusest võrgus, mis on sellisel püügil tavaliselt väiksed. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama ajakohastatud püügiandmed hiljemalt 1. mail 2022. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 (18) nähti STECFi positiivsele hinnangule tuginedes ette ellujäämismääral põhinev erand seinnoodaga püütud makrelli ja heeringa suhtes teatavatel tingimustel (19). Uuringute käigus leiti, et ellujäämismäär oleneb kalade nootakogumise ajast ja tihedusest võrgus, mis on sellisel püügil tavaliselt väiksed. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama ajakohastatud püügiandmed hiljemalt 1. mail 2022.

| (23) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erandid järgmise püügi suhtes:






  — | hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(23)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erandid järgmise püügi suhtes:

—

hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas;

| — | hariliku merikeele püük flaami paneeliga varustatud teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük flaami paneeliga varustatud teatavate piimtraalidega ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püük teatud põhjatraalidega ICESi 3.a rajoonis; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püük teatud põhjatraalidega ICESi 3.a rajoonis;

| — | hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3.a rajoonis; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3.a rajoonis;

| — | merlangi püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3.a rajoonis; |
| --- | --- |

—

merlangi püük teatavate põhjatraalidega ICESi 3.a rajoonis;

| — | atlandi merilesta püük teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

atlandi merilesta püük teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas;

| — | kõigi selliste liikide püük kindlate piimtraalidega ICESi 4.b ja 4.c rajoonis, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme; |
| --- | --- |

—

kõigi selliste liikide püük kindlate piimtraalidega ICESi 4.b ja 4.c rajoonis, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme;

| — | hariliku molva püük teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

hariliku molva püük teatavate põhjatraalidega ICESi 4. alapiirkonnas.

| (24) | Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas varasematel aastatel esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (20) (21) (22) et liikmesriikide esitatud teave hõlmas põhjendatud väiteid, mis kinnitavad, et selektiivsuse täiendav parandamine on keeruline või toob kaasa ebaproportsionaalsed kulud soovimatu püügi käitlemisel. Kuna asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vähese tähtsusega erandite kohaldamist vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja vajalikele muudatustele kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga c. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas varasematel aastatel esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (20) (21) (22) et liikmesriikide esitatud teave hõlmas põhjendatud väiteid, mis kinnitavad, et selektiivsuse täiendav parandamine on keeruline või toob kaasa ebaproportsionaalsed kulud soovimatu püügi käitlemisel. Kuna asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane jätkata vähese tähtsusega erandite kohaldamist vastavalt uues ühises soovituses kavandatud protsendimäärale ja vajalikele muudatustele kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktiga c.

| (25) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 4.c rajoonis põhjatraalidega püütud merlangi ja tursa suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas selle erandi varasematel aastatel läbi (23) ja erand tehti põhjusel, et selektiivsust oli raske parandada. Tursa praegust seisundit (24) arvestades märkis STECF siiski oma aruandes 20–04, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid soovimatu püügi vähendamiseks. Seega tuleks erand kehtestada üheks aastaks ja kõnealusest püügist huvitatud liikmesriigid peaksid hiljemalt 1. mail 2021 esitama STECFile hindamiseks lisateabe saagi koostise kohta. |
| --- | --- |

(25)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 4.c rajoonis põhjatraalidega püütud merlangi ja tursa suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas selle erandi varasematel aastatel läbi (23) ja erand tehti põhjusel, et selektiivsust oli raske parandada. Tursa praegust seisundit (24) arvestades märkis STECF siiski oma aruandes 20–04, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid soovimatu püügi vähendamiseks. Seega tuleks erand kehtestada üheks aastaks ja kõnealusest püügist huvitatud liikmesriigid peaksid hiljemalt 1. mail 2021 esitama STECFile hindamiseks lisateabe saagi koostise kohta.

| (26) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate merlangi ja tursa isendite suhtes, mis on püütud ICESi 4.a ja 4.b alapiirkonnas põhjatraali või noodaga. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ja märkis, et uus uuring on käimas, kuid esitatud tõendeid tuleb veel täiendada. Tursa praegust seisundit (25) arvestades märkis STECF siiski oma aruandes 20–04, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid soovimatu püügi vähendamiseks. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks ja ainult merlangi suhtes madalama protsendimääraga. |
| --- | --- |

(26)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate merlangi ja tursa isendite suhtes, mis on püütud ICESi 4.a ja 4.b alapiirkonnas põhjatraali või noodaga. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF vaatas liikmesriikide esitatud tõendid läbi ja märkis, et uus uuring on käimas, kuid esitatud tõendeid tuleb veel täiendada. Tursa praegust seisundit (25) arvestades märkis STECF siiski oma aruandes 20–04, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid soovimatu püügi vähendamiseks. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks ja ainult merlangi suhtes madalama protsendimääraga.

| (27) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi suhtes, mis on püütud 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraale kasutavate laevadega ICESi 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF märkis, (26) et on tõendeid suurenenud kulude kohta. Liikmesriigid osutasid kõnealuse püügipiirkonna püügi lõpetamise riskile ja käimasolevatele selektiivsusmeetmete rakendamise uuringutele, mis peaksid andma kõnealuse erandi kohta kasulikku teavet. STECF täheldas siiski, et esitatud teave pole piisav ja hõlmab ainult Madalmaade laevastikku. Seega tuleks erand kehtestada üheks aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama ebaproportsionaalsete kulude ja selektiivsuse parandamise kohta 1. maiks 2021 lisatõendeid. |
| --- | --- |

(27)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi suhtes, mis on püütud 80–119 mm võrgusilma suurusega piimtraale kasutavate laevadega ICESi 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF märkis, (26) et on tõendeid suurenenud kulude kohta. Liikmesriigid osutasid kõnealuse püügipiirkonna püügi lõpetamise riskile ja käimasolevatele selektiivsusmeetmete rakendamise uuringutele, mis peaksid andma kõnealuse erandi kohta kasulikku teavet. STECF täheldas siiski, et esitatud teave pole piisav ja hõlmab ainult Madalmaade laevastikku. Seega tuleks erand kehtestada üheks aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama ebaproportsionaalsete kulude ja selektiivsuse parandamise kohta 1. maiks 2021 lisatõendeid.

| (28) | Delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 nähti ette vähese tähtsusega erand makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi püügi suhtes ICESi 4.b ja 4.c alapiirkonnas (lõuna pool 54° põhjalaiust), kui püügil kasutatakse kuni 25 m kogupikkusega traalereid ja pelaagilisi traale. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (27) et on mõistlik eeldada, et selektiivsuse täiendav parandamine oleks keeruline ja et saagi sorteerimise kulud oleksid kõnealuse kalapüügi iseloomu arvestades suured. STECF täheldas siiski, et uut teavet on esitatud liiga vähe. Liikmesriigid peaksid selle vähese tähtsusega erandi kehtestamise toetamiseks esitama täiendavaid kvantitatiivseid tõendusandmeid. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama STECFile hindamiseks lisateabe hiljemalt 1. mail 2022. |
| --- | --- |

(28)

Delegeeritud määruses (EL) nr 1395/2014 nähti ette vähese tähtsusega erand makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi püügi suhtes ICESi 4.b ja 4.c alapiirkonnas (lõuna pool 54° põhjalaiust), kui püügil kasutatakse kuni 25 m kogupikkusega traalereid ja pelaagilisi traale. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (27) et on mõistlik eeldada, et selektiivsuse täiendav parandamine oleks keeruline ja et saagi sorteerimise kulud oleksid kõnealuse kalapüügi iseloomu arvestades suured. STECF täheldas siiski, et uut teavet on esitatud liiga vähe. Liikmesriigid peaksid selle vähese tähtsusega erandi kehtestamise toetamiseks esitama täiendavaid kvantitatiivseid tõendusandmeid. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama STECFile hindamiseks lisateabe hiljemalt 1. mail 2022.

| (29) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 kehtestati vähese tähtsusega erand kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu kombineeritud koguse suhtes põhjatraalidega püügil ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (28) et on mõistlik eeldada, et selektiivsuse täiendav parandamine oleks keeruline ja et saagi sorteerimise kulud oleksid kõnealuse kalapüügi iseloomu arvestades suured. STECF märkis siiski, et erandi kehtestamise toetamiseks on vaja täiendavaid kvantitatiivseid andmeid. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama ajakohastatud teaduslikud andmed ja asjakohase toetava teabe 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(29)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 kehtestati vähese tähtsusega erand kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu kombineeritud koguse suhtes põhjatraalidega püügil ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (28) et on mõistlik eeldada, et selektiivsuse täiendav parandamine oleks keeruline ja et saagi sorteerimise kulud oleksid kõnealuse kalapüügi iseloomu arvestades suured. STECF märkis siiski, et erandi kehtestamise toetamiseks on vaja täiendavaid kvantitatiivseid andmeid. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama ajakohastatud teaduslikud andmed ja asjakohase toetava teabe 1. maiks 2022.

| (30) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 kehtestati vähese tähtsusega erand ICESi 4. alapiirkonnas õngejadadega püütud hariliku molva suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF vaatas liikmesriikide esitatud teabe läbi ja jõudis järeldusele, (29) et hoolimata esitatud teabe piiratusest on selektiivsuse parandamise keerukust põhjendavad väited usaldusväärsed. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks. Liikmesriigid peaksid kõnealust erandit põhjendava lisateabe esitama 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(30)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 kehtestati vähese tähtsusega erand ICESi 4. alapiirkonnas õngejadadega püütud hariliku molva suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF vaatas liikmesriikide esitatud teabe läbi ja jõudis järeldusele, (29) et hoolimata esitatud teabe piiratusest on selektiivsuse parandamise keerukust põhjendavad väited usaldusväärsed. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks. Liikmesriigid peaksid kõnealust erandit põhjendava lisateabe esitama 1. maiks 2022.

| (31) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 kehtestati vähese tähtsusega erand ICESi 4. alapiirkonnas 80–99 mm võrgusilma suurusega põhjatraalidega püütud hariliku makrelli ja stauriidi suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (30) et soovimatu saagi käitlemise ja ladustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid, kuid esitatud teave puudutas vaid teatud piirkondi ja laevastikke. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks ning seda tuleks kohaldada kõnealuste piirkondade ja laevastike suhtes. Liikmesriigid peaksid kõnealust erandit põhjendava lisateabe esitama 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(31)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2238 kehtestati vähese tähtsusega erand ICESi 4. alapiirkonnas 80–99 mm võrgusilma suurusega põhjatraalidega püütud hariliku makrelli ja stauriidi suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (30) et soovimatu saagi käitlemise ja ladustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid, kuid esitatud teave puudutas vaid teatud piirkondi ja laevastikke. Seega tuleks erand kehtestada kaheks aastaks ning seda tuleks kohaldada kõnealuste piirkondade ja laevastike suhtes. Liikmesriigid peaksid kõnealust erandit põhjendava lisateabe esitama 1. maiks 2022.

| (32) | Ühine soovitus nägi ette uue vähese tähtsusega erandi tööstusliku pelaagilise püügi traaleritega püütud põhjaputassuu suhtes. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (31) et selektiivsuse parandamise keerukusele ja soovimatu saagi käitlemisega kaasnevatele ebaproportsionaalsetele kuludele osutavaid väiteid toetav teave on piiratud. STECF täheldas siiski, et asjaomase kalatöötlemistraaleri tehnilisi ja sanitaarseid iseärasusi silmas pidades oleks selektiivsuse täiendav parandamine keeruline. Erand tuleks kehtestada kaheks aastaks, et tagada vastavus teiste merepiirkondadega ja anda liikmesriikidele piisavalt aega STECFi tuvastatud andmete lahknevuste selgitamiseks. Liikmesriigid peaksid esitama lisateabe 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(32)

Ühine soovitus nägi ette uue vähese tähtsusega erandi tööstusliku pelaagilise püügi traaleritega püütud põhjaputassuu suhtes. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (31) et selektiivsuse parandamise keerukusele ja soovimatu saagi käitlemisega kaasnevatele ebaproportsionaalsetele kuludele osutavaid väiteid toetav teave on piiratud. STECF täheldas siiski, et asjaomase kalatöötlemistraaleri tehnilisi ja sanitaarseid iseärasusi silmas pidades oleks selektiivsuse täiendav parandamine keeruline. Erand tuleks kehtestada kaheks aastaks, et tagada vastavus teiste merepiirkondadega ja anda liikmesriikidele piisavalt aega STECFi tuvastatud andmete lahknevuste selgitamiseks. Liikmesriigid peaksid esitama lisateabe 1. maiks 2022.

| (33) | Selleks et tagada lubatud kogupüügi määratlemiseks vajalik tagasiheite määra usaldusväärne hindamine, peavad liikmesriigid juhul, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kõnealuse erandiga hõlmatud kogu kalalaevastiku kohta. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et tagada lubatud kogupüügi määratlemiseks vajalik tagasiheite määra usaldusväärne hindamine, peavad liikmesriigid juhul, kui vähese tähtsusega erand põhineb ebapiisavate andmete ja kalalaevastike osalise teabe ekstrapoleerimisel, esitama täpsed ja kontrollitavad andmed kõnealuse erandiga hõlmatud kogu kalalaevastiku kohta.

| (34) | Uues ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning määrusega (EL) 2018/973, eelkõige selle artikliga 11, ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse. |
| --- | --- |

(34)

Uues ühises soovituses kavandatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 4, artikli 15 lõike 5 punktiga c ja artikli 18 lõikega 3 ning määrusega (EL) 2018/973, eelkõige selle artikliga 11, ning need võib seega lisada käesolevasse määrusesse.

| (35) | Määruse (EL) 2018/973 artikli 16 lõike 2 kohaselt antakse komisjonile alates 5. augustist 2018 viieks aastaks õigus vastu võtta lossimiskohustust käsitlevaid delegeeritud õigusakte. Seega on asjakohane analüüsida lossimiskohustuse ellujäämismääral põhinevate ja vähese tähtsusega erandite mõju. |
| --- | --- |

(35)

Määruse (EL) 2018/973 artikli 16 lõike 2 kohaselt antakse komisjonile alates 5. augustist 2018 viieks aastaks õigus vastu võtta lossimiskohustust käsitlevaid delegeeritud õigusakte. Seega on asjakohane analüüsida lossimiskohustuse ellujäämismääral põhinevate ja vähese tähtsusega erandite mõju.

| (36) | Delegeeritud määrus (EL) 2019/2238 tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. Delegeeritud määruse (EL) 2019/2238 artiklites 11 ja 12 on siiski sätestatud tehnilised meetmed püügivahendite selektiivsuse parandamiseks ja soovimatu püügi vähendamiseks Skagerrakis ning SepNep-võrkude kasutamise lubamiseks. Kõnealuseid meetmeid tuleks kohaldada kuni 2021. aasta lõpuni, nagu oli algselt sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/2238, või kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (32) kohaselt vastu võetava uue delegeeritud õigusaktiga nähakse kõnealused tehnilised meetmed. |
| --- | --- |

(36)

Delegeeritud määrus (EL) 2019/2238 tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. Delegeeritud määruse (EL) 2019/2238 artiklites 11 ja 12 on siiski sätestatud tehnilised meetmed püügivahendite selektiivsuse parandamiseks ja soovimatu püügi vähendamiseks Skagerrakis ning SepNep-võrkude kasutamise lubamiseks. Kõnealuseid meetmeid tuleks kohaldada kuni 2021. aasta lõpuni, nagu oli algselt sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2019/2238, või kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (32) kohaselt vastu võetava uue delegeeritud õigusaktiga nähakse kõnealused tehnilised meetmed.

| (37) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(37)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Kooskõlas käesoleva määrusega kohaldatakse ajavahemikus 2021–2023 määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond) selliste põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava; |
| --- | --- |

1)

„sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava;

netgrid selectivity device

| 2) | „flaami paneel“ (ingl k Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:






  — | tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; |
| --- | --- | --- |

2)

„flaami paneel“ (ingl k Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:

Flemish panel

—

tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud;

| — | ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast (mõõdetuna sõlmede vahelt), |
| --- | --- |

—

ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast (mõõdetuna sõlmede vahelt),

| — | pinguletõmmatuna on pikkus vähemalt 3 m; |
| --- | --- |

—

pinguletõmmatuna on pikkus vähemalt 3 m;

| 3) | „merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k benthos release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli; tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist; |
| --- | --- |

3)

„merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k benthos release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli; tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist;

benthos release panel

| 4) | „SepNep“ (ingl k SepNep) – traallaudadega traal, mis:






  — | koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm, |
| --- | --- | --- |

4)

„SepNep“ (ingl k SepNep) – traallaudadega traal, mis:

SepNep

—

koosneb võrgusilmast suurusvahemikus 80–99 +≥ 100 mm,

| — | on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning |
| --- | --- |

—

on varustatud mitme noodapäraga, mille võrgusilma suurus jääb vähemalt vahemikku 80–120 mm ja mis on kinnitatud ühe võrgupikenduse külge; kõige ülemise noodapära võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 105 mm, ning

| — | võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda. |
| --- | --- |

—

võib olla lisaks varustatud ka valikulise sortimisvõrega, mille võresamm on vähemalt 17 mm, tingimusel et see on ehitatud sellisel viisil, mis võimaldab väikestel norra salehomaaridel välja pääseda.

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinevad erandid norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas) järgmisel viisil püütud norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes:

| a) | lõkspüünistega (FPO (33)) püütud saak; |
| --- | --- |

a)

lõkspüünistega (FPO (33)) püütud saak;

| b) | saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, TBN), mis on varustatud:






  i) | 80 mm või suurema noodapäraga või |
| --- | --- | --- |

b)

saak, mis on püütud põhjatraalidega (OTB, OTT, TBN), mis on varustatud:

i)

80 mm või suurema noodapäraga või

| ii) | noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm). |
| --- | --- |

ii)

noodapäraga, mille võrgusilma suurus on vähemalt 70 mm ja mis on varustatud sortimisvõrega (võresammuga kuni 35 mm).

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis on püütud liidu vetes ICESi 4.c rajoonis kuue meremiili kaugusel rannikust ja väljaspool tuvastatud noorkala kasvualasid traallaudadega traaliga (OTB), mille võrgusilma suurus noodapäras on 80–99 mm.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse üksnes selliste laevade suhtes, mille pikkus on kuni 10 m ja mootorivõimsus kuni 221 kW ning mis püüavad kala vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ning tingimusel, et traalimise kestus on kuni 90 minutit.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste ja mõrdadega kaaspüütud kõigi liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kõikide selliste liikide lõkspüüniste ja mõrdadega (FPO, FYK) püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata allpool merepinda vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta püügi ja kaaspüügi puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse ICESi 3.a rajooni ja 4. alapiirkonna liidu vetes järgmiste püügijuhtude suhtes:

| a) | atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN); |
| --- | --- |

a)

atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) püük võrguga (GNS, GTR, GTN, GEN);

| b) | atlandi merilesta püük põhjanoodaga; |
| --- | --- |

b)

atlandi merilesta püük põhjanoodaga;

| c) | atlandi merilesta püük põhjatraalidega (OTB, PTB):






  i) | mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

c)

atlandi merilesta püük põhjatraalidega (OTB, PTB):

i)

mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, kui sihtliigid on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas;

| ii) | mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) või 300 mm (ruutsilm), kui sihtliigid on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 3a rajoonis; |
| --- | --- |

ii)

mille võrgusilma suurus on 90–119 mm ning mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) või 300 mm (ruutsilm), kui sihtliigid on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 3a rajoonis;

| iii) | mille võrgusilma suurus on 80–119 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

iii)

mille võrgusilma suurus on 80–119 mm, kui sihtliikideks on lestalised ja tursklased liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 2.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul piimtraalidega (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm, kui atlandi merilesta püütakse järgmiselt:

| a) | ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga varustatud püügivahendeid kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW, või |
| --- | --- |

a)

ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga varustatud püügivahendeid kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW, või

| b) | täielikult dokumenteeritud kalapüügi tegevuskava rakendavate liikmesriikide kalalaevadega. |
| --- | --- |

b)

täielikult dokumenteeritud kalapüügi tegevuskava rakendavate liikmesriikide kalalaevadega.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ka lestaliste isendite püügi suhtes piimtraale (BT2) kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on kuni 221 kW või mille üldpikkus on alla 24 m ning millega püütakse kala 12 meremiili kaugusel rannikust, kui traalimise keskmine kestus on alla 90 minuti.

3.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (kuid hiljemalt 1. mail) lõigetes 1 ja 2 sätestatud erandite kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu igal aastal 31. juuliks.

4.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 8

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku kammelja puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes ICESi 4. alapiirkonnas hariliku kammelja (Scophthalmus maximus) piimtraalidega (noodapäraga, mille võrgusilma suurus on 80 mm või suurem (TBB)) püügi suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (kuid hiljemalt 1. mail) lõikes 1 sätestatud erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu iga aasta 31. juuliks.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud harilike kammeljate tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 9

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoonis ning 4. alapiirkonnas) püügivahenditega püütud railaste suhtes.

2.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (kuid hiljemalt 1. mail) lõikes 1 sätestatud erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe, eelkõige kägurai kohta. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu iga aasta 31. juuliks.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 10

Ellujäämismääral põhinev erand makrelli ja heeringa seinnoodaga püügi puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b osutatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse makrelli ja heeringa suhtes, mis on püütud seinnoodaga liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond), kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt“); |
| --- | --- |

a)

saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt“);

| b) | seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti; |
| --- | --- |

b)

seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis selgelt märgib nooda jõudmist tagasilaskepunkti;

| c) | laeval ja seinnooda mehhanismil on elektrooniline registreerimis- ja dokumenteerimissüsteem, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati. |
| --- | --- |

c)

laeval ja seinnooda mehhanismil on elektrooniline registreerimis- ja dokumenteerimissüsteem, mis märgib, millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati.

2.   Tagasilaskepunkt makrellipüügi puhul saavutatakse siis, kui 80 % seinnoodast on suletud, heeringapüügi puhul siis, kui 90 % seinnoodast on suletud.

3.   Kui ümberpiiratud kalaparves on mõlemast kõnealusest liigist kalu, on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud.

4.   Makrelli- ja heeringasaagi vabastamine pärast tagasilaskepunkti on keelatud.

5.   Ümberpiiratud kalaparvest võetakse enne selle vabastamist proov, et hinnata kalade liigilist ja suuruselist koostist ning kogust.

6.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi säilitamise vajadust kinnitavad tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022.

Artikkel 11

Vähese tähtsusega erandid pelaagilise ja põhjalähedase liikide püügi puhul

Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 4 punkti c kohaselt tagasi heita järgmised kogused:

| 1) | hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

1)

hariliku merikeele püügi puhul abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF) kasutavate laevadega liidu vetes Põhjameres (ICESi 2.a ja 3.a rajoon ning 4. alapiirkond):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema ja suurema hariliku merikeele puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

| 2) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

2)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku merikeele püügi puhul laevadega, mis kasutavad flaami paneeliga varustatud piimtraale (TBB) (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist;

| 3) | ICESi 3.a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

3)

ICESi 3.a rajooni liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võrega (võresammuga kuni 35 mm) varustatud põhjatraale (OTB, OTT, TBN) (võrgusilma suurus 70 mm või rohkem):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika ja euroopa merluusi kombineeritud püügi puhul kuni 4 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, hariliku süvameregarneeli, tursa ja põhjaatlandi süsika aastasest kogupüügist;

| 4) | ICESi 3.a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga põhjatraale (OTB, OTT) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

4)

ICESi 3.a rajooni liidu vetes hariliku süvameregarneeli püügi puhul laevadega, mis kasutavad liike sortiva võre (võresammuga kuni 19 mm) ja vaba väljapääsuavaga põhjatraale (OTB, OTT) (võrgusilma suurus 35 mm või rohkem):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, atlandi merilesta, põhjaatlandi süsika, atlandi heeringa, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 5 % norra salehomaari, hariliku merikeele, kilttursa, merlangi, tursa, põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, hariliku süvameregarneeli, euroopa merluusi, norra tursiku, põhjaatlandi hõbekala, atlandi heeringa ja põhjaputassuu aastasest kogupüügist;

| 5) | ICESi 3.a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad 90–119 mm võrgusilmaga põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB), mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) või 300 mm (ruutsilm), või 120 mm või suurema võrgusilmaga põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

5)

ICESi 3.a rajooni liidu vetes selliste laevadega püügi puhul, mis kasutavad 90–119 mm võrgusilmaga põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB), mis on varustatud selektiivtraali paneeliga, mille ülemise paneeli võrgusilma suurus on 140 mm (ruutsilm), 270 mm (rombsilm) või 300 mm (ruutsilm), või 120 mm või suurema võrgusilmaga põhjatraale (OTB, OTT, TBN, PTB):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi püügi puhul kuni 2 % norra salehomaari, tursa, kilttursa, merlangi, põhjaatlandi süsika, hariliku merikeele, atlandi merilesta ja euroopa merluusi aastasest kogupüügist;

| 6) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist; |
| --- | --- |

6)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes norra salehomaari püügi puhul laevadega, mis kasutavad SepNepiga varustatud põhjatraale (võrgusilma suurus 80–99 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema atlandi merilesta püügi puhul kuni 3 % põhjaatlandi süsika, atlandi merilesta, kilttursa, merlangi, tursa, hariliku süvameregarneeli, hariliku merikeele ja norra salehomaari aastasest kogupüügist;

| 7) | ICESi 4.b ja 4.c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega:
  kõnealuste kalavarude puhul kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 6 % nende liikide aastasest kogupüügist 2021. ja 2022. aastal ning kuni 5 % 2023. aastal; |
| --- | --- |

7)

ICESi 4.b ja 4.c rajooni liidu vetes põhjamere garneeli püügi puhul piimtraale kasutavate laevadega:

kõnealuste kalavarude puhul kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme, kuni 6 % nende liikide aastasest kogupüügist 2021. ja 2022. aastal ning kuni 5 % 2023. aastal;

| 8) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 120 mm või rohkem) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas; |
| --- | --- |

8)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes hariliku molva põhjalähedase püügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 120 mm või rohkem) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles kalapüügipiirkonnas;

| 9) | ICESi 4.c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 5 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist; tursa puhul võib tagasi heita kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2021. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021; |
| --- | --- |

9)

ICESi 4.c rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi ja tursa kombineeritud püügi puhul kuni 5 % merlangi ja tursa aastasest kogupüügist; tursa puhul võib tagasi heita kuni 2 % selle aastasest kogupüügist;

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2021. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021;

| 10) | ICESi 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 4 % merlangi aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

10)

ICESi 4.a ja 4.b rajooni liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale või nootasid (OTB, OTT, SDN, SSC) (võrgusilma suurus 70–99 mm (TR2)) kasutavate laevadega:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 4 % merlangi aastasest kogupüügist;

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| 11) | ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2021. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021; |
| --- | --- |

11)

ICESi 4. alapiirkonna liidu vetes põhjalähedaste liikide segapüügi puhul laevadega, mis kasutavad piimtraale (võrgusilma suurus 80–119 mm):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema merlangi puhul kuni 2 % atlandi merilesta ja merikeele aastasest kogupüügist;

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2021. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021;

| 12) | pelaagiliste liikide püügi puhul ICESi 4.b ja 4.c rajoonis (lõuna pool 54° põhjalaiust), kui püügiks kasutatakse pelaagiliste traalidega varustatud pelaagilise püügi traalereid, mille kogupikkus on kuni 25 m, ning kui sihtliikideks on makrell, stauriid ja heeringas;
  makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 1 % makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

12)

pelaagiliste liikide püügi puhul ICESi 4.b ja 4.c rajoonis (lõuna pool 54° põhjalaiust), kui püügiks kasutatakse pelaagiliste traalidega varustatud pelaagilise püügi traalereid, mille kogupikkus on kuni 25 m, ning kui sihtliikideks on makrell, stauriid ja heeringas;

makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi kombineeritud püügi puhul kuni 1 % makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi aastasest kogupüügist;

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| 13) | põhjalähedaste liikide segapüügi puhul traalidega (OTB, OTM, OTT, PTB, PTM, SDN, SPR, SSC, TB, TBN) (võrgusilma suurus üle 80 mm) ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas ning harilikku süvameregarneeli püügi puhul püügivahenditega, millel on kuni 19 mm sammuga sortimisvõre või samaväärne sortimisseade ja kaaspüügi eraldamise seade võrgusilma suurusega üle 35 mm ICESi 3a rajoonis ja 32 mm ICESi 4. rajoonis:
  kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist põhjalähedaste liikide segapüügil ja norra tursiku püügil;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

13)

põhjalähedaste liikide segapüügi puhul traalidega (OTB, OTM, OTT, PTB, PTM, SDN, SPR, SSC, TB, TBN) (võrgusilma suurus üle 80 mm) ICESi 3.a rajoonis ja 4. alapiirkonnas ning harilikku süvameregarneeli püügi puhul püügivahenditega, millel on kuni 19 mm sammuga sortimisvõre või samaväärne sortimisseade ja kaaspüügi eraldamise seade võrgusilma suurusega üle 35 mm ICESi 3a rajoonis ja 32 mm ICESi 4. rajoonis:

kilu, tobia, norra tursiku ja põhjaputassuu kombineeritud püügi puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist põhjalähedaste liikide segapüügil ja norra tursiku püügil;

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| 14) | merluusi põhjalähedasel püügil õngejadasid (LLS) kasutavate laevadega ICES 4. allpiirkonnas:
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva (Molva molva) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles põhjalähedase püügi piirkonnas;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

14)

merluusi põhjalähedasel püügil õngejadasid (LLS) kasutavate laevadega ICES 4. allpiirkonnas:

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku molva (Molva molva) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogupüügist selles põhjalähedase püügi piirkonnas;

Molva molva

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| 15) | ICESi 4.b ja 4.c rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2) kasutavate laevadega:
  stauriidi (Trachurus spp.) püügi puhul kuni 6 % kõnealusest piirkonnast püütud stauriidi aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

15)

ICESi 4.b ja 4.c rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2) kasutavate laevadega:

stauriidi (Trachurus spp.) püügi puhul kuni 6 % kõnealusest piirkonnast püütud stauriidi aastasest kogupüügist;

Trachurus

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| 16) | ICESi 4.b ja 4.c rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2) kasutavate laevadega:
  hariliku makrelli (Scomber scombrus) püügi puhul kuni 6 % kõnealusest piirkonnast püütud hariliku makrelli aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

16)

ICESi 4.b ja 4.c rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügi puhul põhjatraale (OTB, OTT, PTB) (võrgusilma suurus 80–99 mm) (TR2) kasutavate laevadega:

hariliku makrelli (Scomber scombrus) püügi puhul kuni 6 % kõnealusest piirkonnast püütud hariliku makrelli aastasest kogupüügist;

Scomber scombrus

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| 17) | ICESi 4. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püügi puhul, kui sihtliik on põhjaputassuu, ja kõnealuste liikide pardal surimiks töötlemisel:
  põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) püügi puhul kuni 5 % põhjaputassuu aastasest kogupüügist;
  käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022. |
| --- | --- |

17)

ICESi 4. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga püügi puhul, kui sihtliik on põhjaputassuu, ja kõnealuste liikide pardal surimiks töötlemisel:

põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) püügi puhul kuni 5 % põhjaputassuu aastasest kogupüügist;

Micromesistius poutassou

käesolevas punktis sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse ajutiselt 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandi kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

Delegeeritud määrus (EL) 2019/2238 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021.

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2238 artikleid 11 ja 12 kohaldatakse siiski kuni 31. detsembrini 2021 või seni, kuni hakatakse kohaldama määruse (EL) 2019/1241 artikli 15 lõike 2 kohaselt vastu võetavat delegeeritud õigusakti, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem.

Artikkel 13

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikleid 1–11 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 179, 16.7.2018, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  
  1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam liikmesriik.

3

(4)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2238, millega täpsustatakse Põhjamerel teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikus 2020–2021 (ELT L 336, 30.12.2019, lk 34).

4

(5)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1780485/STECF+PLEN+17-02.pdf

11

(12)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

12

(13)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

13

(14)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

14

(15)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

15

(16)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

16

(17)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

17

(18)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1395/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga ja tööstusliku kalapüügiga Põhjameres (ELT L 370, 30.12.2014, lk 35).

18

(19)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

19

(20)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

20

(21)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

21

(22)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

22

(23)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf/d7110d8a-c4da-498c-8b30-98d0b5c2fc22

23

(24)  http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/2020/cod.27.47d20.pdf

24

(25)  http://ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2020/2020/cod.27.47d20.pdf

25

(26)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

26

(27)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

27

(28)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

28

(29)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

29

(30)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

30

(31)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

32

(33)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui kümnemeetrise kogupikkusega laevade puhul on käesolevas määruses esitatud püügivahendite koodid sätestatud FAO püügivahendite klassifikatsioonis.

33

---

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/22

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2020/2015,

21. august 2020,

millega täpsustatakse läänepiirkonna vetes teatava püügitegevuse suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2021–2023

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2019. aasta määrust (EL) 2019/472, millega kehtestatakse läänepiirkonna vetes ja sellega piirnevates vetes püütavate kalavarude majandamise ja nende kalavarude püügi mitmeaastane kava ning millega muudetakse määrusi (EL) 2016/1139 ja (EL) 2018/973 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007 ja (EÜ) nr 1300/2008, (1) eelkõige selle artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 (2) eesmärk on kaotada järk-järgult tagasiheide kogu liidu kalanduses, kehtestades selliste liikide püügi lossimise kohustuse, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme.

| (2) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 9 on sätestatud asjaomases geograafilises piirkonnas teatavate liikide püügi suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid sisaldavate mitmeaastaste kavade vastuvõtmine.

| (3) | Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel veelgi täpsustada. |
| --- | --- |

(3)

Sellistes mitmeaastastes kavades täpsustatakse lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ning võidakse anda komisjonile õigus neid üksikasju liikmesriikide välja töötatud ühiste soovituste alusel veelgi täpsustada.

| (4) | Määrusega (EL) 2019/472 on kehtestatud läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 13 on antud komisjonile õigus võtta kõikide läänepiirkonna vetes esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EL) 2019/472 on kehtestatud läänepiirkonna vetes püütavate kalavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava. Kõnealuse määruse artikliga 13 on antud komisjonile õigus võtta kõikide läänepiirkonna vetes esinevate liikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 1 kohast lossimiskohustust, liikmesriikide koostatud ühiste soovituste alusel vastu kõnealust määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, täpsustades lossimiskohustust puudutavad üksikasjad, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktides a–e.

| (5) | Loodepiirkonna vete kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi (3) – ühisele soovitusele tuginedes täpsustatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 (4) loodepiirkonna vete teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2020–2021. |
| --- | --- |

(5)

Loodepiirkonna vete kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi (3) – ühisele soovitusele tuginedes täpsustatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 (4) loodepiirkonna vete teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2020–2021.

| (6) | Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Madalmaad esitasid pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 5. mail 2020 komisjonile loodepiirkonna vete teatava püügiga seotud 2021.–2023. aasta tagasiheitekava puudutava ühise soovituse. Liikmesriigid vaatasid ühise soovituse läbi 29. juulil 2020. |
| --- | --- |

(6)

Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Madalmaad esitasid pärast loodepiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 5. mail 2020 komisjonile loodepiirkonna vete teatava püügiga seotud 2021.–2023. aasta tagasiheitekava puudutava ühise soovituse. Liikmesriigid vaatasid ühise soovituse läbi 29. juulil 2020.

| (7) | Edelapiirkonna vete kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal – ühisele soovitusele tuginedes täpsustatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 (5) edelapiirkonna vete teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2020–2021. |
| --- | --- |

(7)

Edelapiirkonna vete kalavarude majandamise otsese huviga liikmesriikide – Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal – ühisele soovitusele tuginedes täpsustatakse komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 (5) edelapiirkonna vete teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse täitmise üksikasjad ajavahemikuks 2020–2021.

| (8) | Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 24. aprillil 2020 esitasid Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal komisjonile 5. mail 2020 edelapiirkonna vete teatava püügiga seotud 2021.–2023. aasta tagasiheitekava puudutava ühise soovituse. Liikmesriigid vaatasid ühise soovituse läbi 16. juulil 2020. |
| --- | --- |

(8)

Pärast edelapiirkonna vete nõuandekomisjoni ja pelaagiliste liikide nõuandekomisjoniga konsulteerimist 24. aprillil 2020 esitasid Belgia, Hispaania, Prantsusmaa, Madalmaad ja Portugal komisjonile 5. mail 2020 edelapiirkonna vete teatava püügiga seotud 2021.–2023. aasta tagasiheitekava puudutava ühise soovituse. Liikmesriigid vaatasid ühise soovituse läbi 16. juulil 2020.

| (9) | Asjaomased teadusasutused esitasid teaduslikku teavet, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (6). Komisjon esitas asjaomased meetmed liikmesriigi esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 28. juulil 2020 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana. |
| --- | --- |

(9)

Asjaomased teadusasutused esitasid teaduslikku teavet, mille vaatas läbi kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) (6). Komisjon esitas asjaomased meetmed liikmesriigi esindajatest koosnevale ekspertide töörühmale 28. juulil 2020 toimunud kohtumisel, kus Euroopa Parlament osales vaatlejana.

| (10) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul on esitatud uusi tõendeid, kuid STECF on seisukohal, et esitatud teavet tuleb täiendada. Sellistel juhtudel on asjakohane kehtestada ajutised erandid. Kalapüügi jätkumisel andmed täienevad ja STECFi seisukohti võetakse nende kogumisel arvesse. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 kohaselt kaalus komisjon nii STECFi hinnangut kui ka seda, et liikmesriigid peavad tagama lossimiskohustuse täieliku rakendamise. Mitmel juhul on esitatud uusi tõendeid, kuid STECF on seisukohal, et esitatud teavet tuleb täiendada. Sellistel juhtudel on asjakohane kehtestada ajutised erandid. Kalapüügi jätkumisel andmed täienevad ja STECFi seisukohti võetakse nende kogumisel arvesse.

| (11) | Liikmesriikide piirkondlikud rühmad on põhjendanud enamikku oma vähese tähtsusega erandi taotlustest soovimatu püügi käitlemisega potentsiaalselt kaasneva kulude suurenemisega. Liikmesriikide esitatud asjaomase teabe kvaliteet on paranenud. STECF märgib siiski, et andmed vajavad veel täiendamist ning et soovimatu püügi vähendamiseks peaks ennekõike parandama selektiivsust. Seega tuleks kehtestada sellistel juhtudel erandeid juhtumipõhiselt 1 või 2 aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest katsetest ja teadusuuringutest saadavaid lisaandmeid. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikide piirkondlikud rühmad on põhjendanud enamikku oma vähese tähtsusega erandi taotlustest soovimatu püügi käitlemisega potentsiaalselt kaasneva kulude suurenemisega. Liikmesriikide esitatud asjaomase teabe kvaliteet on paranenud. STECF märgib siiski, et andmed vajavad veel täiendamist ning et soovimatu püügi vähendamiseks peaks ennekõike parandama selektiivsust. Seega tuleks kehtestada sellistel juhtudel erandeid juhtumipõhiselt 1 või 2 aastaks. Liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest katsetest ja teadusuuringutest saadavaid lisaandmeid.

| (12) | Loodepiirkonna vetes tuleks kohaldada järgmisi kõrgel ellujäämismääral põhinevaid lossimiskohustuse erandeid. |
| --- | --- |

(12)

Loodepiirkonna vetes tuleks kohaldada järgmisi kõrgel ellujäämismääral põhinevaid lossimiskohustuse erandeid.

| (13) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 6. ja 7. alapiirkonnas norra salehomaari lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püügi suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (7) et erand on õigustatud. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(13)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punkti b kohaselt ette ellujäämismääral põhinev erand Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) 6. ja 7. alapiirkonnas norra salehomaari lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püügi suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (7) et erand on õigustatud. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (14) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari suhtes, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, ning norra salehomaari suhtes, mis on püütud põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse selektiivseid püügivahendeid (TRI ja TR2 rühma püügivahendid). Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (8) et selektiivtraaliga tehtud ellujäämusuuring andis piisavalt andmeid, kuid keeruline on hinnata üldmõju, mida avaldab norra salehomaari ulatuslik püük muude püügivahenditega. STECF märkis, et kui eeldada suhteliselt kõrget ellujäämismäära kõigi püügivahendite korral, on selle püügiviisi suhtes kohaldatav tagasiheitemäär suhteliselt madal. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand Keldi mere kaitsevööndi ja Iiri mere püügivahendite eripäradega säilitada. |
| --- | --- |

(14)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari suhtes, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, ning norra salehomaari suhtes, mis on püütud põhjatraalidega, mille võrgusilma suurus on 70–99 mm ja millele lisaks kasutatakse selektiivseid püügivahendeid (TRI ja TR2 rühma püügivahendid). Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (8) et selektiivtraaliga tehtud ellujäämusuuring andis piisavalt andmeid, kuid keeruline on hinnata üldmõju, mida avaldab norra salehomaari ulatuslik püük muude püügivahenditega. STECF märkis, et kui eeldada suhteliselt kõrget ellujäämismäära kõigi püügivahendite korral, on selle püügiviisi suhtes kohaldatav tagasiheitemäär suhteliselt madal. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand Keldi mere kaitsevööndi ja Iiri mere püügivahendite eripäradega säilitada.

| (15) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari suhtes, mis on püütud kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ICESi 6.a rajoonis traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm, ja millele lisaks kasutatakse selektiivseid püügivahendeid. Liige taotles erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (9) et ellujäämusuuring on usaldusväärne ja näitab suhteliselt kõrget ellujäämismäära. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(15)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari suhtes, mis on püütud kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ICESi 6.a rajoonis traallaudadega traalidega, mille võrgusilma suurus on 80–110 mm, ja millele lisaks kasutatakse selektiivseid püügivahendeid. Liige taotles erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (9) et ellujäämusuuring on usaldusväärne ja näitab suhteliselt kõrget ellujäämismäära. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (16) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele suhtes, mis on püütud 80–99 mm võrgusilmaga traallaudadega põhjatraaliga ICESi 7.d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (10) et tõendid on piisavad. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(16)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema hariliku merikeele suhtes, mis on püütud 80–99 mm võrgusilmaga traallaudadega põhjatraaliga ICESi 7.d rajoonis kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (10) et tõendid on piisavad. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (17) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kõigi püügivahenditega ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud railaste suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (11) et ellujäämus on liikide ja püügipiirkondade arvestuses erinev. STECF märkis, et käimas on projektid, mis peaksid andma kõnealust erandit puudutavat kasulikku teavet. See järeldus kehtib kägurai (Leucoraja naevus) kohta. STECF märkis, et tõendusandmed näitasid kägurai madalamat ellujäämismäära. Liikmesriigid peaksid esitama nende uuringutega saadava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. mail. |
| --- | --- |

(17)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand kõigi püügivahenditega ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas püütud railaste suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (11) et ellujäämus on liikide ja püügipiirkondade arvestuses erinev. STECF märkis, et käimas on projektid, mis peaksid andma kõnealust erandit puudutavat kasulikku teavet. See järeldus kehtib kägurai (Leucoraja naevus) kohta. STECF märkis, et tõendusandmed näitasid kägurai madalamat ellujäämismäära. Liikmesriigid peaksid esitama nende uuringutega saadava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. mail.

| (18) | Delegeeritud määrusega (EL) 2019/2239 nähakse ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.a–7.k rajoonis püütud atlandi merilesta suhtes, mis on püütud piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootorivõimsus on maksimaalselt 221 kW ja pikkus maksimaalselt 24 m, kui püük toimub 12 meremiili kaugusel rannikust ja traalimine ei kesta üle 90 minuti, ning piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse ülesveetavaid võrgutrosse või merepõhjaorganismide väljalaske paneeli. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (12) et tagasiheite ellujäämushinnangud on püügireiside arvestuses erinevad ning tõendid ICESi 7.h, 7.j ja 7.k rajooni kohta ei ole piisavad. Neil asjaoludel tuleks erand säilitada üksnes ICESi 7.a–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. mail. Komisjon märgib samuti, et liikmesriigid võtsid ühises soovituses kohustuse esitada kokkulepitud tegevuskava elluviimise ajakava järgmises aastaaruandes 1. maiks 2021. |
| --- | --- |

(18)

Delegeeritud määrusega (EL) 2019/2239 nähakse ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.a–7.k rajoonis püütud atlandi merilesta suhtes, mis on püütud piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootorivõimsus on maksimaalselt 221 kW ja pikkus maksimaalselt 24 m, kui püük toimub 12 meremiili kaugusel rannikust ja traalimine ei kesta üle 90 minuti, ning piimtraale kasutavate kalalaevadega, mille mootori võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse ülesveetavaid võrgutrosse või merepõhjaorganismide väljalaske paneeli. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (12) et tagasiheite ellujäämushinnangud on püügireiside arvestuses erinevad ning tõendid ICESi 7.h, 7.j ja 7.k rajooni kohta ei ole piisavad. Neil asjaoludel tuleks erand säilitada üksnes ICESi 7.a–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta suhtes. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. mail. Komisjon märgib samuti, et liikmesriigid võtsid ühises soovituses kohustuse esitada kokkulepitud tegevuskava elluviimise ajakava järgmises aastaaruandes 1. maiks 2021.

| (19) | Delegeeritud määrusega (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.d–7.g rajoonis abarate või traallaudadega traalidega püütud merilesta suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (13) et ellujäämusuuring on usaldusväärne ja näitab suhteliselt kõrget ellujäämismäära. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(19)

Delegeeritud määrusega (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.d–7.g rajoonis abarate või traallaudadega traalidega püütud merilesta suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (13) et ellujäämusuuring on usaldusväärne ja näitab suhteliselt kõrget ellujäämismäära. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (20) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähakse ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.d rajoonis põhjanoodaga püütud atlandi merilesta suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (14) et ellujäämismäärade uuringu andmed ja nende põhjal saadud ellujäämushinnangud kõnealuse püügi kohta on usaldusväärsed. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(20)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähakse ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.d rajoonis põhjanoodaga püütud atlandi merilesta suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (14) et ellujäämismäärade uuringu andmed ja nende põhjal saadud ellujäämushinnangud kõnealuse püügi kohta on usaldusväärsed. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (21) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkond) lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks kõnealuses piirkonnas püütud liikide tagasiheite kõrget ellujäämismäära. STECF analüüsis varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (15) et mõrdade ja püünistega püügi puhul on liikide ellujäämus tagasiheitel tõenäoliselt märkimisväärselt suur. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks see erand säilitada. |
| --- | --- |

(21)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand loodepiirkonna vetes (ICESi 5., 6. ja 7. alapiirkond) lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. Liikmesriigid esitasid teaduslikud tõendid, näitamaks kõnealuses piirkonnas püütud liikide tagasiheite kõrget ellujäämismäära. STECF analüüsis varasematel aastatel esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (15) et mõrdade ja püünistega püügi puhul on liikide ellujäämus tagasiheitel tõenäoliselt märkimisväärselt suur. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks see erand säilitada.

| (22) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1393/2014 (16) nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 6. alapiirkonnas seinnoodaga teatud tingimustel püütud makrelli ja heeringa suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas varasematel aastatel esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (17) et ellujäämismäär oleneb kalade võrku kogumise ajast ja nende tihedusest võrgus, mis on sellisel püügil tavaliselt väiksed. Eeldusel, et ellujäämusuuringu tulemused on esinduslikud ja iseloomustavad kutselise püügitegevuse ellujäämismäärasid, on võrgust vette tagasi lastud kalade ellujäämismäär makrelli puhul tõenäoliselt ligikaudu 70 %. Tihedused oleksid ka väiksemad sellest tihedusest, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks see erand käesolevas määruses säilitada. |
| --- | --- |

(22)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1393/2014 (16) nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 6. alapiirkonnas seinnoodaga teatud tingimustel püütud makrelli ja heeringa suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas varasematel aastatel esitatud tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (17) et ellujäämismäär oleneb kalade võrku kogumise ajast ja nende tihedusest võrgus, mis on sellisel püügil tavaliselt väiksed. Eeldusel, et ellujäämusuuringu tulemused on esinduslikud ja iseloomustavad kutselise püügitegevuse ellujäämismäärasid, on võrgust vette tagasi lastud kalade ellujäämismäär makrelli puhul tõenäoliselt ligikaudu 70 %. Tihedused oleksid ka väiksemad sellest tihedusest, mille puhul täheldati heeringa suremuse suurenemist. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks see erand käesolevas määruses säilitada.

| (23) | Delegeeritud määruses (EL) nr 1393/2014 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.e ja 7.f rajoonis pelaagiliste liikide püügil ringnoodaga püütud makrelli ja heeringa suhtes, mille suhtes ei kohaldata püügikvoote. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (18) et ellujäämismäärad on tõenäoliselt sarnased seinnoodapüügi ellujäämismääradega ning toetavad tõendid sarnanevad tõenditega, millega põhjendatakse eelmistes tagasiheitekavades ette nähtud teisi erandeid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada. |
| --- | --- |

(23)

Delegeeritud määruses (EL) nr 1393/2014 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 7.e ja 7.f rajoonis pelaagiliste liikide püügil ringnoodaga püütud makrelli ja heeringa suhtes, mille suhtes ei kohaldata püügikvoote. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (18) et ellujäämismäärad on tõenäoliselt sarnased seinnoodapüügi ellujäämismääradega ning toetavad tõendid sarnanevad tõenditega, millega põhjendatakse eelmistes tagasiheitekavades ette nähtud teisi erandeid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada.

| (24) | Edelapiirkonna vetes tuleks kohaldada järgmisi kõrgel ellujäämismääral põhinevaid lossimiskohustuse erandeid. |
| --- | --- |

(24)

Edelapiirkonna vetes tuleks kohaldada järgmisi kõrgel ellujäämismääral põhinevaid lossimiskohustuse erandeid.

| (25) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette lossimiskohustuse erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud norra salehomaari suhtes ning ICESi 9.a rajoonis käsitööndusliku püügivahendiga voracera püütud besuugo suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas norra salehomaarile tehtud erandit eelmistel aastatel ja jõudis järeldusele, (19) et tõendid on piisavad. STECF jõudis varasemate besuugot käsitlevate hindamiste tulemusel järeldusele, (20) et uuringud andsid besuugo ellujäämise kohta piisavalt usaldusväärseid teaduslikke tõendeid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks need kaks erandit säilitada. |
| --- | --- |

(25)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette lossimiskohustuse erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud norra salehomaari suhtes ning ICESi 9.a rajoonis käsitööndusliku püügivahendiga voracera püütud besuugo suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF hindas norra salehomaarile tehtud erandit eelmistel aastatel ja jõudis järeldusele, (19) et tõendid on piisavad. STECF jõudis varasemate besuugot käsitlevate hindamiste tulemusel järeldusele, (20) et uuringud andsid besuugo ellujäämise kohta piisavalt usaldusväärseid teaduslikke tõendeid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks need kaks erandit säilitada.

| (26) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütud railaste suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (21) et andmelünkade täitmiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, millega seotud paljud projektid on veel pooleli. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest projektidest saadavad täiendavad teaduslikud tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. Seega tuleks see erand säilitada. |
| --- | --- |

(26)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas kõigi püügivahenditega püütud railaste suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (21) et andmelünkade täitmiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, millega seotud paljud projektid on veel pooleli. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest projektidest saadavad täiendavad teaduslikud tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. Seega tuleks see erand säilitada.

| (27) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 tehti erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud ning ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud kägurai suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF analüüsis tõendeid ja märkis, (22) et andmelünkade täitmiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi ning et käimasolevate projektide arv on märkimisväärne. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. Võttes arvesse, et varem olid kägurai ellujäämismäärad madalamad kui muude railaste puhul, tuleks erandit kohaldada kuni 31. detsembrini 2022 ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud kägurai suhtes ning kuni 31. detsembrini 2021 ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud kägurai suhtes. Liikmesriigid peaksid esimesel võimalusel esitama käimasolevatest projektidest saadava täiendava teadusliku teabe. |
| --- | --- |

(27)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 tehti erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud ning ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud kägurai suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF analüüsis tõendeid ja märkis, (22) et andmelünkade täitmiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi ning et käimasolevate projektide arv on märkimisväärne. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. Võttes arvesse, et varem olid kägurai ellujäämismäärad madalamad kui muude railaste puhul, tuleks erandit kohaldada kuni 31. detsembrini 2022 ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud kägurai suhtes ning kuni 31. detsembrini 2021 ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud kägurai suhtes. Liikmesriigid peaksid esimesel võimalusel esitama käimasolevatest projektidest saadava täiendava teadusliku teabe.

| (28) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand besuugo suhtes, mis on püütud käsitööndusliku püügivahendiga voracera ICESi 9.a rajoonis ning õngekonksude ja -nööridega ICESi 8. ja 10. alapiirkonnas ning ICESi 9.a rajoonis. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. STECF märkis, (23) et mitu aastateks 2019–2020 kavandatud ellujäämust käsitlevat teadusprojekti jäi materjali hankimisega seotud takistuste tõttu lõpule viimata. Erandi võib kehtestada kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama erandit toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022. |
| --- | --- |

(28)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette ellujäämismääral põhinev erand besuugo suhtes, mis on püütud käsitööndusliku püügivahendiga voracera ICESi 9.a rajoonis ning õngekonksude ja -nööridega ICESi 8. ja 10. alapiirkonnas ning ICESi 9.a rajoonis. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. Andmeid on siiski vaja veel täiendada. STECF märkis, (23) et mitu aastateks 2019–2020 kavandatud ellujäämust käsitlevat teadusprojekti jäi materjali hankimisega seotud takistuste tõttu lõpule viimata. Erandi võib kehtestada kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid peaksid esitama erandit toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022.

| (29) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1394/2014 (24) nähti ette kõrgel ellujäämismääral põhinev erand anšoovise, stauriidi ja makrelli väikesemahulise seinnoodapüügi puhul tingimusel, et võrku ei hiivata täielikult pardale. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF märkis, (25) et tõendid näitasid anšoovise, stauriidi ja makrelli kõrget ellujäämismäära, kui vabastamisega seotud võrku kogumise aeg on hinnanguliselt alla viie minuti, mis on hinnanguline võrku kogumise aeg tegelikes püügitingimustes. Seega tuleks erand säilitada. |
| --- | --- |

(29)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1394/2014 (24) nähti ette kõrgel ellujäämismääral põhinev erand anšoovise, stauriidi ja makrelli väikesemahulise seinnoodapüügi puhul tingimusel, et võrku ei hiivata täielikult pardale. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist ja esitasid uusi tõendeid. STECF märkis, (25) et tõendid näitasid anšoovise, stauriidi ja makrelli kõrget ellujäämismäära, kui vabastamisega seotud võrku kogumise aeg on hinnanguliselt alla viie minuti, mis on hinnanguline võrku kogumise aeg tegelikes püügitingimustes. Seega tuleks erand säilitada.

| (30) | Loodepiirkonna vete suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustuse järgmisi vähese tähtsusega erandeid. |
| --- | --- |

(30)

Loodepiirkonna vete suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustuse järgmisi vähese tähtsusega erandeid.

| (31) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette lossimiskohustuse vähese tähtsusega erandid teatud püügitegevuse suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (26) et väited soovimatu püügi käitlemise ebaproportsionaalsete kulude kohta on põhjendatud. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane säilitada vähese tähtsusega erandid:






  — | merlangi puhul, mis on püütud ICESi 7.b–7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad 80 mm või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BTT), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm (BT2).
  Käesolevas taandes sätestatud erandit kohaldatakse kuni 2021. aasta detsembrini, võttes arvesse STECFi üldist tähelepanekut merlangi üldise kaitsestaatuse kohta ICESi alapiirkondades 7.b–k. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama lisateabe saagi koostise kohta hiljemalt 1. maiks 2021; |
| --- | --- | --- |

(31)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette lossimiskohustuse vähese tähtsusega erandid teatud püügitegevuse suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (26) et väited soovimatu püügi käitlemise ebaproportsionaalsete kulude kohta on põhjendatud. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, on asjakohane säilitada vähese tähtsusega erandid:

—

merlangi puhul, mis on püütud ICESi 7.b–7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad 80 mm või suurema võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BTT), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm (BT2).

Käesolevas taandes sätestatud erandit kohaldatakse kuni 2021. aasta detsembrini, võttes arvesse STECFi üldist tähelepanekut merlangi üldise kaitsestaatuse kohta ICESi alapiirkondades 7.b–k. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama lisateabe saagi koostise kohta hiljemalt 1. maiks 2021;

| — | hariliku merikeele puhul, mis on püütud ICESi 7.d–7.g rajoonis laevadega, mis kasutavad hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele puhul, mis on püütud ICESi 7.d–7.g rajoonis laevadega, mis kasutavad hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke;

| — | hariliku merikeele puhul, mis on püütud ICESi 7.d–7.h rajoonis laevadega, mis kasutavad TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja millel on selektiivsust suurendav varustus (flaami paneel). |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele puhul, mis on püütud ICESi 7.d–7.h rajoonis laevadega, mis kasutavad TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja millel on selektiivsust suurendav varustus (flaami paneel).

| (32) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kilttursa puhul, mis on püütud ICESi 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad põhjatraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF (27) vaatas läbi liikmesriikide esitatud uued tõendid ja jõudis järeldusele, et kilttursk on selles piirkonnas kõrge riskitasemega püüki piirav liik. STECF märkis ka seda, et tursa ja merlangi arvukus on Keldi meres märkimisväärselt kahanenud, ning soovitas nende liikide soovimatu püügi taset alandada. Seega võib erandi kehtestada põhjatraalide suhtes, mille püügivahendi võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, ja nootade suhtes (välistades piimtraalid), kui püügi sihtliik on norra salehomaar; laevade suhtes, mis kasutavad norra salehomaari püügiks vähemalt 80 mm võrgusilmaga püügivahendit, kui püügi sihtliik on norra salehomaar, ja flaami paneeliga varustatud piimtraalide suhtes, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. See erand tuleks säilitada kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(32)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kilttursa puhul, mis on püütud ICESi 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad põhjatraale, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF (27) vaatas läbi liikmesriikide esitatud uued tõendid ja jõudis järeldusele, et kilttursk on selles piirkonnas kõrge riskitasemega püüki piirav liik. STECF märkis ka seda, et tursa ja merlangi arvukus on Keldi meres märkimisväärselt kahanenud, ning soovitas nende liikide soovimatu püügi taset alandada. Seega võib erandi kehtestada põhjatraalide suhtes, mille püügivahendi võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, ja nootade suhtes (välistades piimtraalid), kui püügi sihtliik on norra salehomaar; laevade suhtes, mis kasutavad norra salehomaari püügiks vähemalt 80 mm võrgusilmaga püügivahendit, kui püügi sihtliik on norra salehomaar, ja flaami paneeliga varustatud piimtraalide suhtes, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm. See erand tuleks säilitada kuni 31. detsembrini 2022.

| (33) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand põhjalähedaste liikide segapüügi puhul ICESi 7.a rajoonis piimtraale kasutavate laevadega, mille sihtliik on põhjamere garneel. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (28) et kõnealuse püügi puhul kehtiva erandiga seotud teave on hästi dokumenteeritud ja et tõenäoliselt iseloomustab Põhjamere püük Iiri mere püüki. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada. |
| --- | --- |

(33)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand põhjalähedaste liikide segapüügi puhul ICESi 7.a rajoonis piimtraale kasutavate laevadega, mille sihtliik on põhjamere garneel. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (28) et kõnealuse püügi puhul kehtiva erandiga seotud teave on hästi dokumenteeritud ja et tõenäoliselt iseloomustab Põhjamere püük Iiri mere püüki. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada.

| (34) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand hirvkala puhul, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist. STECF vaatas liikmesriikide esitatud uued tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (29) et kõnealuse püügi puhul soovimatu saagi käitlemise ja hoiustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid. Selektiivsuse parandamine peaks siiski olema prioriteet. Erand tuleks säilitada kuni 31. detsembrini 2022. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama seda erandit toetavad lisatõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2022. aasta maiks. |
| --- | --- |

(34)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand hirvkala puhul, mis on püütud põhjatraale kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis. Liikmesriigid taotlesid erandi säilitamist. STECF vaatas liikmesriikide esitatud uued tõendid läbi ja jõudis järeldusele, (29) et kõnealuse püügi puhul soovimatu saagi käitlemise ja hoiustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid. Selektiivsuse parandamine peaks siiski olema prioriteet. Erand tuleks säilitada kuni 31. detsembrini 2022. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama seda erandit toetavad lisatõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2022. aasta maiks.

| (35) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi puhul, mis on püütud laevadega, mis kasutavad 80–119 mm võrgusilmaga piimtraale ICESi 7. alapiirkonnas ja mis kasutavad teatud eritingimuste korral põhjatraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi andmeid ja jõudis järeldusele, (30) et soovimatu saagi käitlemisega kaasnev kulude suurenemine on täheldatav. Erand tuleks säilitada kaheks aastaks lisatäpsustustega, et võimaldada andmete täiendamist. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama seda erandit toetavad lisatõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2021. aasta mais. |
| --- | --- |

(35)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi puhul, mis on püütud laevadega, mis kasutavad 80–119 mm võrgusilmaga piimtraale ICESi 7. alapiirkonnas ja mis kasutavad teatud eritingimuste korral põhjatraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi andmeid ja jõudis järeldusele, (30) et soovimatu saagi käitlemisega kaasnev kulude suurenemine on täheldatav. Erand tuleks säilitada kaheks aastaks lisatäpsustustega, et võimaldada andmete täiendamist. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama seda erandit toetavad lisatõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 2021. aasta mais.

| (36) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand hariliku merikeele puhul, mis on püütud ICESi 7.a, 7.j ja 7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad suurema selektiivsusega (flaami paneelidega) piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (31) et püügivahendite kohta on vaja täiendavaid tehnilisi andmeid. Erand tuleks säilitada kaks aastat, kuid ainult ICESi 7.a rajooni puhul, ning liikmesriigid peaksid esitama erandit toetavad tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. |
| --- | --- |

(36)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand hariliku merikeele puhul, mis on püütud ICESi 7.a, 7.j ja 7.k rajoonis laevadega, mis kasutavad suurema selektiivsusega (flaami paneelidega) piimtraale, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (31) et püügivahendite kohta on vaja täiendavaid tehnilisi andmeid. Erand tuleks säilitada kaks aastat, kuid ainult ICESi 7.a rajooni puhul, ning liikmesriigid peaksid esitama erandit toetavad tõendid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022.

| (37) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand põhjaatlandi hõbekala puhul, mis on püütud ICESi 5.b rajoonis ja 6. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (32) et soovimatu saagi käitlemise ja hoiustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid. Erand tuleks säilitada kaheks aastaks ja liikmesriigid peaksid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022, esitama seda erandit toetavad lisatõendid. |
| --- | --- |

(37)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand põhjaatlandi hõbekala puhul, mis on püütud ICESi 5.b rajoonis ja 6. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud uusi tõendeid ja jõudis järeldusele, (32) et soovimatu saagi käitlemise ja hoiustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid. Erand tuleks säilitada kaheks aastaks ja liikmesriigid peaksid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022, esitama seda erandit toetavad lisatõendid.

| (38) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand hariliku makrelli ja stauriidi puhul, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis nii nagu ka varasemate hindamiste puhul järeldusele, et soovimatu saagi käitlemise ja hoiustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada kaheks aastaks ja liikmesriigid peaksid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022, esitama seda erandit toetavad lisatõendid. |
| --- | --- |

(38)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand hariliku makrelli ja stauriidi puhul, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis nii nagu ka varasemate hindamiste puhul järeldusele, et soovimatu saagi käitlemise ja hoiustamisega seotud kulude suurenemise kohta on tõendeid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada kaheks aastaks ja liikmesriigid peaksid esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. mail 2022, esitama seda erandit toetavad lisatõendid.

| (39) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa puhul, mis on püütud ICESi 6.a rajoonis Šotimaa lääneranniku vetes norra salehomaari püügil laevadega, mis kasutavad kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja märkis, (33) et STECFi aruande 19-08 järeldused kehtivad endiselt ning väited ebaproportsionaalsete kulude kohta paistavad olevat põhjendatud. Võttes arvesse kõnealuse püügipiirkonna soovimatu püügi praegust taset, tuleks erand säilitada, kuid üksnes väga selektiivseid püügivahendeid kasutavate laevade suhtes. |
| --- | --- |

(39)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2239 nähti ette vähese tähtsusega erand kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa puhul, mis on püütud ICESi 6.a rajoonis Šotimaa lääneranniku vetes norra salehomaari püügil laevadega, mis kasutavad kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraale. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF analüüsis liikmesriikide esitatud tõendeid ja märkis, (33) et STECFi aruande 19-08 järeldused kehtivad endiselt ning väited ebaproportsionaalsete kulude kohta paistavad olevat põhjendatud. Võttes arvesse kõnealuse püügipiirkonna soovimatu püügi praegust taset, tuleks erand säilitada, kuid üksnes väga selektiivseid püügivahendeid kasutavate laevade suhtes.

| (40) | Delegeeritud määruses (EL) nr 1393/2014 nähti ette vähese tähtsusega erandid järgmise pelaagilise püügi korral:






  — | põhjaputassuu püük tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega püütakse kõnealuseid liike ICESi 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ning töödeldakse neid liike pardal surimiks; |
| --- | --- | --- |

(40)

Delegeeritud määruses (EL) nr 1393/2014 nähti ette vähese tähtsusega erandid järgmise pelaagilise püügi korral:

—

põhjaputassuu püük tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega püütakse kõnealuseid liike ICESi 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ning töödeldakse neid liike pardal surimiks;

| — | pikkuim-tuuni püük kaksiktraalnoodaga ICESi 7. alapiirkonnas, kui sihtliik on kõnealune liik; |
| --- | --- |

—

pikkuim-tuuni püük kaksiktraalnoodaga ICESi 7. alapiirkonnas, kui sihtliik on kõnealune liik;

| — | makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi püük ICESi 7.d rajoonis kuni 25 m kogupikkusega pelaagilise püügi traaleritega, millega kasutatakse pelaagilisi traale. |
| --- | --- |

—

makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi püük ICESi 7.d rajoonis kuni 25 m kogupikkusega pelaagilise püügi traaleritega, millega kasutatakse pelaagilisi traale.

| (41) | Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) suhtes, kui püük toimub tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega püütakse kõnealuseid liike ICESi 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ning töödeldakse neid liike pardal surimiks; STECF analüüsis ja toetas erandit varasematel aastatel (34) ning see nähti ette selektiivsuse parandamise keerukuse tõttu. Võttes arvesse, et kalapüügitingimused ei ole muutunud, tuleks erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2023 tõendid püügitavade kohta. |
| --- | --- |

(41)

Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) suhtes, kui püük toimub tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega püütakse kõnealuseid liike ICESi 5.b, 6. ja 7. püügipiirkonnas ning töödeldakse neid liike pardal surimiks; STECF analüüsis ja toetas erandit varasematel aastatel (34) ning see nähti ette selektiivsuse parandamise keerukuse tõttu. Võttes arvesse, et kalapüügitingimused ei ole muutunud, tuleks erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2023 tõendid püügitavade kohta.

| (42) | Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) suhtes kaksiktraalnoodaga (PTM) püügil ICESi 7. alapiirkonnas, kui sihtliik on pikkuim-tuun. STECF analüüsis eelmisel aastal liikmesriikide esitatud tõendeid soovimatu saagi hoiustamise ja käitlemisega seotud ebaproportsionaalsete kulude kohta ning jõudis järeldusele, (35) et taotlus on seotud turustatava saagi vähenemisega. Liikmesriikide väitel kaasnevad kulud hoiustamise ja käitlemisega merel ja kaldal. Võttes arvesse, et kalapüügitingimused ei ole muutunud, tuleks erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2023 tõendid püügitavade kohta. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) suhtes kaksiktraalnoodaga (PTM) püügil ICESi 7. alapiirkonnas, kui sihtliik on pikkuim-tuun. STECF analüüsis eelmisel aastal liikmesriikide esitatud tõendeid soovimatu saagi hoiustamise ja käitlemisega seotud ebaproportsionaalsete kulude kohta ning jõudis järeldusele, (35) et taotlus on seotud turustatava saagi vähenemisega. Liikmesriikide väitel kaasnevad kulud hoiustamise ja käitlemisega merel ja kaldal. Võttes arvesse, et kalapüügitingimused ei ole muutunud, tuleks erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2023 tõendid püügitavade kohta.

| (43) | Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi suhtes, mida püütakse ICESi 7.d rajoonis kuni 25 m kogupikkusega pelaagilise püügi traaleritega, millega kasutatakse traalnootasid. STECF analüüsis varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (36) et ebaproportsionaalsetel kuludel põhinevat erandit toetavad kvalitatiivsele analüüsile tuginevad põhjendatud väited. Võttes arvesse, et kalapüügitingimused ei ole muutunud, tuleks erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2023 tõendid püügitavade kohta. |
| --- | --- |

(43)

Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist makrelli, stauriidi, heeringa ja merlangi suhtes, mida püütakse ICESi 7.d rajoonis kuni 25 m kogupikkusega pelaagilise püügi traaleritega, millega kasutatakse traalnootasid. STECF analüüsis varasematel aastatel liikmesriikide esitatud tõendeid ja jõudis järeldusele, (36) et ebaproportsionaalsetel kuludel põhinevat erandit toetavad kvalitatiivsele analüüsile tuginevad põhjendatud väited. Võttes arvesse, et kalapüügitingimused ei ole muutunud, tuleks erandid säilitada. Liikmesriigid peaksid esitama 1. maiks 2023 tõendid püügitavade kohta.

| (44) | Edelapiirkonna vete suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustuse järgmisi vähese tähtsusega erandeid. |
| --- | --- |

(44)

Edelapiirkonna vete suhtes tuleks kohaldada lossimiskohustuse järgmisi vähese tähtsusega erandeid.

| (45) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:






  — | merluusi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(45)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:

—

merluusi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | hariliku merikeele püük traalidega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük traalidega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis;

| — | hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük abarate ja nakkevõrkudega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis;

| — | limapeade püük õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

limapeade püük õngekonksude ja -nööridega ICESi 10. alapiirkonnas.

| (46) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas traalide ja nootadega püütud euroopa merluusi suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide 2020. aastal esitatud uued tõendid. STECF jõudis järeldusele, (37) et soovimatu püügi käitlemisega kaasnevate lisakulude analüüs on kohandatud euroopa merluusi püüdvate laevastike tingimustele ja et tulemused viitavad soovimatu püügi käitlemisele ja sortimisele kuluva aja pikenemisele. Tõendid on erandi toetamiseks põhjalikud ja piisavad ning seega tuleks erand säilitada. Erand tuleks kehtestada ka euroopa merluusi ja hariliku merikeele suhtes, mis on püütud kaksiktraale ja traallaudadega traale (OTM, PTM) kasutavate laevadega. |
| --- | --- |

(46)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas traalide ja nootadega püütud euroopa merluusi suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide 2020. aastal esitatud uued tõendid. STECF jõudis järeldusele, (37) et soovimatu püügi käitlemisega kaasnevate lisakulude analüüs on kohandatud euroopa merluusi püüdvate laevastike tingimustele ja et tulemused viitavad soovimatu püügi käitlemisele ja sortimisele kuluva aja pikenemisele. Tõendid on erandi toetamiseks põhjalikud ja piisavad ning seega tuleks erand säilitada. Erand tuleks kehtestada ka euroopa merluusi ja hariliku merikeele suhtes, mis on püütud kaksiktraale ja traallaudadega traale (OTM, PTM) kasutavate laevadega.

| (47) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 8.a ja 8.b rajoonis piimtraalide ja põhjatraalidega püütud hariliku merikeele suhtes ning ICESi 8.a ja 8.b rajoonis abarate ja nakkevõrkudega püütud hariliku merikeele suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandite säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (38) et ühine soovitus hõlmas selektiivsuse suurendamise keerukust ja soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalseid kulusid kinnitavaid põhjendatud väiteid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks need vähese tähtsusega erandid seega säilitada. Erand tuleks kehtestada ka kaksiktraale ja traallaudadega traale (OTM, PTM) kasutavate laevadega püütud hariliku merikeele suhtes. |
| --- | --- |

(47)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 8.a ja 8.b rajoonis piimtraalide ja põhjatraalidega püütud hariliku merikeele suhtes ning ICESi 8.a ja 8.b rajoonis abarate ja nakkevõrkudega püütud hariliku merikeele suhtes. Liikmesriigid taotlesid erandite säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (38) et ühine soovitus hõlmas selektiivsuse suurendamise keerukust ja soovimatu saagi käitlemise ebaproportsionaalseid kulusid kinnitavaid põhjendatud väiteid. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks need vähese tähtsusega erandid seega säilitada. Erand tuleks kehtestada ka kaksiktraale ja traallaudadega traale (OTM, PTM) kasutavate laevadega püütud hariliku merikeele suhtes.

| (48) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 10. alapiirkonnas õngekonksude ja -nööridega püütud limapeade suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (39) et esitatud teave hõlmas põhjendatud väiteid, mis kinnitavad, et selektiivsuse täiendav suurendamine on keeruline või toob kaasa ebaproportsionaalsed kulud soovimatu püügi käitlemisel. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada. |
| --- | --- |

(48)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand ICESi 10. alapiirkonnas õngekonksude ja -nööridega püütud limapeade suhtes. Liikmesriigid taotlesid selle erandi säilitamist. STECF vaatas läbi liikmesriikide varasematel aastatel esitatud tõendid ja jõudis järeldusele, (39) et esitatud teave hõlmas põhjendatud väiteid, mis kinnitavad, et selektiivsuse täiendav suurendamine on keeruline või toob kaasa ebaproportsionaalsed kulud soovimatu püügi käitlemisel. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks kõnealune erand säilitada.

| (49) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:






  — | stauriidi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(49)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:

—

stauriidi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | stauriidi püük nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; |
| --- | --- |

—

stauriidi püük nakkevõrkudega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0;

| — | hariliku makrelli püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

hariliku makrelli püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | hariliku makrelli püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; |
| --- | --- |

—

hariliku makrelli püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0;

| — | megrimi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

megrimi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | megrimi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

megrimi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merikuradi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

merikuradi püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | merikuradi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

merikuradi püük nakkevõrkudega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas.

| (50) | Delegeeritud määruses (EL) 2018/2033 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:






  — | anšoovise püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(50)

Delegeeritud määruses (EL) 2018/2033 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:

—

anšoovise püük traalide ja nootadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| — | besuugo püük traalide ja nootadega ICESi 9.a rajoonis; |
| --- | --- |

—

besuugo püük traalide ja nootadega ICESi 9.a rajoonis;

| — | hariliku merikeele püük traalide ja nootadega ICESi 9.a rajoonis. |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele püük traalide ja nootadega ICESi 9.a rajoonis.

| (51) | Liikmesriigid taotlesid nende erandite säilitamist ja nende kehtestamist pelaagiliste traalidega püütud merikuradi isendite suhtes. Liikmesriigid esitasid soovimatu püügi ebaproportsionaalsete kulude kohta üksikasjaliku majandusanalüüsi tulemused, mida hindas STECF (40). STECF täheldas, et kuigi uuring on üksikasjalik ja ulatuslik, ei saanud STECF selle metoodikat kirjaliku menetluse käigus täielikult hinnata. Võttes arvesse liikmesriikide esitatud teavet ja asjaolu, et STECF ei saanud uuringu metoodikat hinnata, tuleks need erandid käesolevasse määrusesse hõlmata. Liikmesriigid peaksid esitama erandit toetavad lisaandmed võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks. |
| --- | --- |

(51)

Liikmesriigid taotlesid nende erandite säilitamist ja nende kehtestamist pelaagiliste traalidega püütud merikuradi isendite suhtes. Liikmesriigid esitasid soovimatu püügi ebaproportsionaalsete kulude kohta üksikasjaliku majandusanalüüsi tulemused, mida hindas STECF (40). STECF täheldas, et kuigi uuring on üksikasjalik ja ulatuslik, ei saanud STECF selle metoodikat kirjaliku menetluse käigus täielikult hinnata. Võttes arvesse liikmesriikide esitatud teavet ja asjaolu, et STECF ei saanud uuringu metoodikat hinnata, tuleks need erandid käesolevasse määrusesse hõlmata. Liikmesriigid peaksid esitama erandit toetavad lisaandmed võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks.

| (52) | Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:






  — | merlangi püük traalide ja nootadega ICESi 8. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(52)

Delegeeritud määruses (EL) 2019/2237 nähti ette vähese tähtsusega erand järgmise suhtes:

—

merlangi püük traalide ja nootadega ICESi 8. alapiirkonnas;

| — | merlangi püük nakkevõrkudega ICESi 8. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

merlangi püük nakkevõrkudega ICESi 8. alapiirkonnas.

| (53) | Liikmesriigid taotlesid nende erandite säilitamist ja nende kehtestamist traalide ja nootadega ICESi 8. alapiirkonnas püütud merlangi suhtes ning pelaagiliste traalidega püütud merlangi suhtes. Liikmesriigid esitasid uusi tõendeid. STECF täheldas, (41) et on andmeid, mis viitavad sellele, et selektiivsuse parandamine turustatava saagi kadudeta on põhjalähedaste liikide segapüügil, mille käigus püütakse merlangi, keeruline, ning et käimas on uued uuringud. Erand tuleks kehtestada kaheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest uuringutest saadava asjakohase teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks. |
| --- | --- |

(53)

Liikmesriigid taotlesid nende erandite säilitamist ja nende kehtestamist traalide ja nootadega ICESi 8. alapiirkonnas püütud merlangi suhtes ning pelaagiliste traalidega püütud merlangi suhtes. Liikmesriigid esitasid uusi tõendeid. STECF täheldas, (41) et on andmeid, mis viitavad sellele, et selektiivsuse parandamine turustatava saagi kadudeta on põhjalähedaste liikide segapüügil, mille käigus püütakse merlangi, keeruline, ning et käimas on uued uuringud. Erand tuleks kehtestada kaheks aastaks. Asjaomased liikmesriigid peaksid esitama käimasolevatest uuringutest saadava asjakohase teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks.

| (54) | Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist ICES 8. alapiirkonnas nakkevõrkudega püütud merlangi suhtes ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (42) et nakkevõrkudega püügi puhul on selektiivsuse parandamine keeruline. Ebaproportsionaalseid kulusid käsitlevat teavet tuleb siiski täiendada. Erand tuleks kehtestada kaheks aastaks ja asjaomased liikmesriigid peaksid esitama lisaandmed igal aastal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks. |
| --- | --- |

(54)

Liikmesriigid taotlesid vähese tähtsusega erandi säilitamist ICES 8. alapiirkonnas nakkevõrkudega püütud merlangi suhtes ja esitasid uusi tõendeid. STECF jõudis järeldusele, (42) et nakkevõrkudega püügi puhul on selektiivsuse parandamine keeruline. Ebaproportsionaalseid kulusid käsitlevat teavet tuleb siiski täiendada. Erand tuleks kehtestada kaheks aastaks ja asjaomased liikmesriigid peaksid esitama lisaandmed igal aastal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks.

| (55) | Delegeeritud määruses (EL) nr 1394/2014 nähti ette vähese tähtsusega erandid järgmise suhtes:






  — | põhjaputassuu püük tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga ICESi 8. alapiirkonnas; |
| --- | --- | --- |

(55)

Delegeeritud määruses (EL) nr 1394/2014 nähti ette vähese tähtsusega erandid järgmise suhtes:

—

põhjaputassuu püük tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga ICESi 8. alapiirkonnas;

| — | pikkuim-tuuni püük traalidega ICESi 8. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

pikkuim-tuuni püük traalidega ICESi 8. alapiirkonnas;

| — | anšoovise, makrelli ja stauriidi püük pelaagiliste traalidega ICESi 8. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

—

anšoovise, makrelli ja stauriidi püük pelaagiliste traalidega ICESi 8. alapiirkonnas;

| — | stauriidi ja makrelli püük seinnoodaga (PS) ICESi 8. alapiirkonnas. |
| --- | --- |

—

stauriidi ja makrelli püük seinnoodaga (PS) ICESi 8. alapiirkonnas.

| (56) | Liikmesriigid taotlesid erandite säilitamist pelaagiliste liikide püügi suhtes. Delegeeritud määruses (EL) nr 1394/2014 nähti need erandid ette STECFi varasemate aastate positiivsele hinnangule tuginedes (43) ning need erandid kehtestati põhjendusel, et põhjaputassuu, stauriidi ja makrelli puhul on selektiivsuse parandamine keeruline ning pikkuim-tuuni ja anšoovise puhul on soovimatu saagi käitlemise kulud suured. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada. |
| --- | --- |

(56)

Liikmesriigid taotlesid erandite säilitamist pelaagiliste liikide püügi suhtes. Delegeeritud määruses (EL) nr 1394/2014 nähti need erandid ette STECFi varasemate aastate positiivsele hinnangule tuginedes (43) ning need erandid kehtestati põhjendusel, et põhjaputassuu, stauriidi ja makrelli puhul on selektiivsuse parandamine keeruline ning pikkuim-tuuni ja anšoovise puhul on soovimatu saagi käitlemise kulud suured. Võttes arvesse, et asjaolud ei ole muutunud, tuleks erand säilitada.

| (57) | Uutele ühistele soovitustele tuginedes on asjakohane tunnistada kehtetuks delegeeritud määrus (EL) 2019/2239 ja delegeeritud määrus (EL) 2019/2237 ning asendada need uue määrusega. |
| --- | --- |

(57)

Uutele ühistele soovitustele tuginedes on asjakohane tunnistada kehtetuks delegeeritud määrus (EL) 2019/2239 ja delegeeritud määrus (EL) 2019/2237 ning asendada need uue määrusega.

| (58) | Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(58)

Kuna käesoleva määrusega ettenähtud meetmed mõjutavad otseselt liidu laevade kalapüügihooaja kavandamist ja seonduvat majandustegevust, peaks käesolev määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist. Seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Lossimiskohustuse rakendamine

Loodepiirkonna vetes (ICESi 5. (välja arvatud rajoon 5a ja ainult rajooni 5b liidu veed), 6. ja 7. alapiirkonnas) ning edelapiirkonna vetes (ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas (Assooride ümbruse veed) ning CECAFi piirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümbruse veed)) kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustust põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügi suhtes vastavalt käesolevale määrusele ajavahemikul 2021–2023.

Artikkel 2

Mõisted

1.   
  „flaami paneel“ (ingl k Flemish panel) – piimtraali viimase silmarea kokkutõmmatud osa, mille:

| — | tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud; |
| --- | --- |

—

tagumine pool on noodapära külge vahetult kinnitatud;

| — | ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast (mõõdetuna sõlmede vahelt) ja |
| --- | --- |

—

ülemine ja alumine võrguosa koosneb vähemalt 120 mm võrgusilmast (mõõdetuna sõlmede vahelt) ja

| — | pinguletõmmatuna on pikkus vähemalt 3 m; |
| --- | --- |

—

pinguletõmmatuna on pikkus vähemalt 3 m;

2.   
  „selektiivtraali paneel“ (ingl k seltra panel) – valikut võimaldav sortimisseade, mis:

| — | koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või vähemalt 300 mm (ruutsilm) ja mis on paigaldatud noodapära sirges osas asuvasse neljast paneelist koosnevasse karpsektsiooni; |
| --- | --- |

—

koosneb ülemisest paneelist, mille võrgusilma suurus on vähemalt 270 mm (rombsilm) või vähemalt 300 mm (ruutsilm) ja mis on paigaldatud noodapära sirges osas asuvasse neljast paneelist koosnevasse karpsektsiooni;

| — | on vähemalt 3 m pikk; |
| --- | --- |

—

on vähemalt 3 m pikk;

| — | asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ja |
| --- | --- |

—

asetseb noodapärasulgurist mitte kaugemal kui 4 m ja

| — | on sama lai kui traali karpsektsiooni ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni); |
| --- | --- |

—

on sama lai kui traali karpsektsiooni ülemise võrgulina laius (st ulatub jamuõmblusest jamuõmbluseni);

3.   „sortimisvõrega sortimisseade“ (ingl k netgrid selectivity device) – kahe paneeliga traali sisse paigaldatav nelja paneeliga sortimisseade, kuhu on kaldu paigaldatud rombikujuliste silmadega võrgusein, mille võrgusilma suurus on vähemalt 200 mm, ning mille tulemusena tekib traali ülemisse ossa väljapääsuava;

4.   „CEFASi sortimisrest“ (ingl k CEFAS netgrid) – sortimisvõrega sortimisseade, mille on välja töötanud keskkonna, kalanduse ja vesiviljeluse teaduse keskus (The Centre for Environment, Fisheries and Aquaculture Science, CEFAS) homaari püügiks Iiri meres;

5.   „üles-alla veetavate võrgutrossidega traal“ (ingl k flip-flap trawl) – sortimisrestiga varustatud võrgutraal, mis on mõeldud selleks, et vähendada homaari püügi puhul tursa, kilttursa ja merlangi kaaspüüki;

6.   „ülesveetav võrgutross“ (ingl k flip-up rope) – põhjalähedase püügi piimtraalidel kasutatava püügiseadme selline modifikatsioon, mis aitab vältida nii püügiseadet kui ka püütud saaki kahjustavate kivide ja rahnude traali sattumist;

7.   „merepõhjaorganismide väljalaske paneel“ (ingl k Benthos release panel) – suurema võrgusilma või ruudukujulise võrgusilmaga paneel, mis on paigaldatud traali alumisse paneeli; tavaliselt kasutusel piimtraalidel, et lasta välja merepõhjaorganisme või prahti enne sellise materjali noodapärasse jõudmist;

8.   „Keldi mere kaitseala“ – ICESi 7.f ja 7.g rajooni veed ning 7.j rajooni vete see osa, mis jääb põhja poole laiuskraadi 50° N ja ida poole pikkuskraadi 11° W;

9.   „voracera“ – kohalikult kavandatud ja ehitatud mehhaniseeritud õngekonks, mida kasutavad rannalähedase püügi laevad Lõuna-Hispaanias ICESi 9.a rajoonis besuugo püügil.

II PEATÜKK

ELLUJÄÄMISMÄÄRAL PÕHINEVAD ERANDID LOODEPIIRKONNA VETES

Artikkel 3

Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse:

| a) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: (44) FPO, FIX ja FYK) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: (44) FPO, FIX ja FYK) ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas;

| b) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi 7. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

b)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi 7. alapiirkonnas;

| c) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas 70–99 mm võrgusilmaga põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mida kasutatakse koos väga selektiivsete püügivahenditega, vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatule; |
| --- | --- |

c)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud ICESi 7. alapiirkonnas 70–99 mm võrgusilmaga põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mida kasutatakse koos väga selektiivsete püügivahenditega, vastavalt lõigetes 2 ja 3 sätestatule;

| d) | norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud 80–110 mm võrgusilmaga traallaudadega põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi 6.a rajoonis kuni 12 meremiili kaugusel rannikust. |
| --- | --- |

d)

norra salehomaari (Nephrops norvegicus) suhtes, mis on püütud 80–110 mm võrgusilmaga traallaudadega põhjatraalidega (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) ICESi 6.a rajoonis kuni 12 meremiili kaugusel rannikust.

2.   Lõike 1 punktis c sätestatud erandit kohaldatakse Keldi mere kaitsealas kalastavate laevade suhtes tingimusel, et kasutatakse mõnd järgmistest selektiivsetest püügivahenditest:

| a) | vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken; |
| --- | --- |

a)

vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken;

| b) | vähemalt 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken alla 12 m pikkusega laevade puhul; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 200 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken alla 12 m pikkusega laevade puhul;

| c) | selektiivtraali paneel; |
| --- | --- |

c)

selektiivtraali paneel;

| d) | kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (45) VI lisa B osas, või samaväärne sortimisvõrega sortimisseade; |
| --- | --- |

d)

kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1241 (45) VI lisa B osas, või samaväärne sortimisvõrega sortimisseade;

| e) | 100 mm noodapära 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga; |
| --- | --- |

e)

100 mm noodapära 100 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaknaga;

| f) | kahekordne noodapära, kui kõige ülemise noodapära T90 võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm. |
| --- | --- |

f)

kahekordne noodapära, kui kõige ülemise noodapära T90 võrgusilma suurus on vähemalt 90 mm ning see on varustatud eralduspaneeliga, mille võrgusilma suurus on kuni 300 mm.

3.   Lõike 1 punktis c sätestatud erandit kohaldatakse ICESi 7.a rajoonis kalastavate laevade suhtes tingimusel, et kasutatakse mõnd järgmistest selektiivsetest püügivahenditest:

| a) | vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken; |
| --- | --- |

a)

vähemalt 300 mm ruudukujuliste silmadega selektiivaken;

| b) | vähemalt 200 mm silmadega ruutvõrksõel alla 12 m pikkusega laevade puhul; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 200 mm silmadega ruutvõrksõel alla 12 m pikkusega laevade puhul;

| c) | selektiivtraali paneel; |
| --- | --- |

c)

selektiivtraali paneel;

| d) | kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas; |
| --- | --- |

d)

kuni 35 mm võresammuga sortimisvõre, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/1241 VI lisa B osas;

| e) | CEFASi sortimisrest; |
| --- | --- |

e)

CEFASi sortimisrest;

| f) | üles-alla veetavate võrgutrossidega traal. |
| --- | --- |

f)

üles-alla veetavate võrgutrossidega traal.

4.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata tervena vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 4

Ellujäämismääral põhinev erand hariliku merikeele puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate hariliku merikeele (Solea solea) isendite suhtes, mis püütud ICESi 7.d alapiirkonnas kuue meremiili piires rannikust ja väljaspool kindlaks tehtud noorkala kasvualasid traallaudadega põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX), mille võrgusilma suurus noodapäras 80–99 mm, kui püütakse laevadega:

| a) | mille pikkus on maksimaalselt 10 m ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW, ja |
| --- | --- |

a)

mille pikkus on maksimaalselt 10 m ja mille mootori võimsus on maksimaalselt 221 kW, ja

| b) | kui kalastatakse vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ja kui traalimise kestus on kuni 90 minutit. |
| --- | --- |

b)

kui kalastatakse vetes, mille sügavus on 30 m või vähem, ja kui traalimise kestus on kuni 90 minutit.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud hariliku merikeele tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 5

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega loodepiirkonna vetes (ICESi 6. ja 7. alapiirkonnas) püütud railaste (Rajiformes) suhtes.

2.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel (hiljemalt 1. maiks) lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu igal aastal 31. juuliks.

3.   Lõikes 1 sätestatud erandit kohaldatakse ka kägurai suhtes. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad igal aastal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks, kõnealust erandit toetava täiendava teadusliku teabe, sealhulgas esialgse teabe kägurai saagi, tagasiheite ja ellujäämusuuringu edenemise kohta asjaomaste liikide püügiga seoses. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu iga aasta 31. juuliks.

4.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 6

Ellujäämismääral põhinev erand atlandi merilesta puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse:

| a) | ICESi 7.d–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, kui püügiks kasutatakse abaraid (püügivahendite koodid: GTR, GTN, GEN, GN); |
| --- | --- |

a)

ICESi 7.d–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, kui püügiks kasutatakse abaraid (püügivahendite koodid: GTR, GTN, GEN, GN);

| b) | ICESi 7.d–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, kui püügiks kasutatakse traallaudadega traale (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX); |
| --- | --- |

b)

ICESi 7.d–7.g rajoonis püütud atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, kui püügiks kasutatakse traallaudadega traale (püügivahendite koodid: OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX);

| c) | atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.a–7.g rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (TBB), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga; |
| --- | --- |

c)

atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.a–7.g rajoonis selliste kalalaevadega, mille mootori maksimaalne võimsus on üle 221 kW ja millel kasutatakse piimtraale (TBB), mis on varustatud ülesveetavate võrgutrosside või merepõhjaorganismide väljalaske paneeliga;

| d) | atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.a–7.g rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (TBB) ja mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW või mille maksimaalne pikkus on 24 m ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning mille traalimise keskmine kestus ei ületa 90 minutit; |
| --- | --- |

d)

atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.a–7.g rajoonis selliste kalalaevadega, millel kasutatakse piimtraale (TBB) ja mille mootori maksimaalne võimsus on 221 kW või mille maksimaalne pikkus on 24 m ning mis on ehitatud kalapüügiks kuni 12 meremiili kaugusel rannikust ning mille traalimise keskmine kestus ei ületa 90 minutit;

| e) | atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis põhjanootadega (püügivahendi kood: SDN). |
| --- | --- |

e)

atlandi merilesta (Pleuronectes platessa) suhtes, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis põhjanootadega (püügivahendi kood: SDN).

2.   Punktides c ja d sätestatud erandite puhul esitavad otsese majandamishuviga liikmesriigid iga aastal esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks, neid erandeid toetava täiendava teadusliku teabe, sealhulgas esialgse teabe atlandi merilesta püügi, tagasiheite ning ellujäämusuuringute edenemise kohta asjaomases püügipiirkonnas. Liikmesriigid esitavad 1. maiks 2021 ka kokkulepitud tegevuskava elluviimise ajakava. STECF annab sellele teabele hinnangu 30. juuniks 2021.

3.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud atlandi merilesta tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 7

Ellujäämismääral põhinev erand lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega püütud liikide puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse nende liikide isendite suhtes, mida püütakse lõkspüüniste, püüniste või mõrdadega (püügivahendite koodid: FPO, FIX, FYK) ICESi 5. (välja on arvatud 5a ja hõlmatud ainult 5b piirkonna liidu veed), 6. ja 7. alapiirkonnas.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud kalade tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

Artikkel 8

Ellujäämismääral põhinev erand pelaagiliste liikide puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse ICESi 6. alapiirkonnas püütud makrelli ja heeringa suhtes, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt“); |
| --- | --- |

a)

saak vabastatakse enne, kui teatav protsent (sätestatud lõigetes 2 ja 3) seinnoodast on suletud („tagasilaskepunkt“);

| b) | seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis märgib selgelt nooda jõudmist tagasilaskepunkti; |
| --- | --- |

b)

seinnoot on varustatud nähtava poiga, mis märgib selgelt nooda jõudmist tagasilaskepunkti;

| c) | laeval ja seinnooda mehhanismil on elektrooniline registreerimis- ja dokumenteerimissüsteem, mis märgib millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati. |
| --- | --- |

c)

laeval ja seinnooda mehhanismil on elektrooniline registreerimis- ja dokumenteerimissüsteem, mis märgib millal, kus ja mil määral iga püügioperatsiooni käigus seinnoota haalati.

2.   Tagasilaskepunkt makrellipüügi puhul saavutatakse siis, kui 80 % seinnoodast on suletud, heeringapüügi puhul siis, kui 90 % seinnoodast on suletud.

3.   Kui ümberpiiratud kalaparves on mõlemast kõnealusest liigist kalu, on tagasilaskepunkt siis, kui 80 % seinnoodast on suletud.

4.   Makrelli- ja heeringasaagi vabastamine pärast tagasilaskepunkti on keelatud.

5.   Ümberpiiratud kalaparvest võetakse enne selle vabastamist proov, et hinnata kalade liigilist ja suuruselist koostist ning kogust.

6.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse makrelli ja heeringa suhtes, mis püütakse ICESi 7.e ja 7.f rajoonis selliste pelaagiliste liikide püügil, mille suhtes ei kohaldata kvoote, kui käesoleva artikli lõigetes 1–5 ja artiklis 15 sätestatud nõuded on täidetud mutatis mutandis.

III PEATÜKK

ELLUJÄÄMISMÄÄRAL PÕHINEVAD ERANDID EDELAPIIRKONNA VETES

Artikkel 9

Ellujäämismääral põhinev erand norra salehomaari puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse norra salehomaari (Nephrops norvegicus) isendite suhtes, mis püütakse ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas põhjatraalidega (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TB, TBB, OT, PT ja TX).

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel püütud norra salehomaari tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi piirkonnas, kus need püüti.

Artikkel 10

Ellujäämismääral põhinev erand railaste puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b kehtestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse mis tahes püügivahenditega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas püütud railaste (Rajiformes) suhtes.

2.   Lõikes 1 osutatud juhtudel railaste tagasiheitmisel lastakse isendid viivitamata vette tagasi.

3.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

4.   Lõikes 1 osutatud erandit kohaldatakse kägurai suhtes:

| a) | ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe abaratega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022; |
| --- | --- |

a)

ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas abaratega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe abaratega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022;

| b) | ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe põhjatraalidega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021. |
| --- | --- |

b)

ICESi 8. alapiirkonnas põhjatraalidega püütud isendite puhul kuni 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad erandit toetava täiendava teadusliku teabe põhjatraalidega püütud kägurai kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. STECF annab sellele teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2021.

Artikkel 11

Ellujäämismääral põhinev erand besuugo puhul

1.   Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes, mis on püütud käsitööndusliku püügivahendiga voracera ICESi 9.a rajoonis, ning besuugo (Pagellus bogaraveo) suhtes, mis on püütud õngekonksude ja -nööridega (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS, LLD) kuni 31. detsembrini 2022 ICESi 8. ja 10. alapiirkonnas ning ICESi 9.a rajoonis.

2.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõikes 1 sätestatud erandit toetava täiendava teadusliku teabe ICESi 8. alapiirkonnas ja ICESi 9.a rajoonis õngekonksude ja -nööridega püütud besuugo kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

3.   Tagasiheite korral lastakse lõikes 1 osutatud vahenditega püütud besuugo viivitamatult vette tagasi.

Artikkel 12

Ellujäämismääral põhinev erand anšoovise, stauriidi ja makrelli puhul

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 4 punktis b sätestatud ellujäämismääral põhinevat erandit kohaldatakse seinnoodaga (PS) püütud anšoovise (Engraulis encrasicolus), stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) suhtes tingimusel, et võrku ei hiivata täielikult pardale.

Engraulis encrasicolus

Trachurus

Scomber scombrus

IV PEATÜKK

VÄHESE TÄHTSUSEGA ERANDID LOODEPIIRKONNA VETES

Artikkel 13

Vähese tähtsusega erandid loodepiirkonna vetes

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt ja vastavalt lõigetele 2–7 edelapiirkonna vetes tagasi heita järgmised saagikogused:

| a) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICES rajoonides 7.b–7.k laevadega, millel kasutatakse põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm; |
| --- | --- |

a)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICES rajoonides 7.b–7.k laevadega, millel kasutatakse põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, pelaagilisi traale (OTM, PTM) ja piimtraale (BT2), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm;

| b) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7.d–7.g rajoonis laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF); |
| --- | --- |

b)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7.d–7.g rajoonis laevadega, millel kasutatakse hariliku merikeele püügiks abaraid ja nakkevõrke (GN, GNS, GND, GNC, GTN, GTR, GEN, GNF);

| c) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui ICESi 7.d–7.h rajoonis püütakse harilikku merikeelt laevadega, millel kasutatakse TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga; |
| --- | --- |

c)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui ICESi 7.d–7.h rajoonis püütakse harilikku merikeelt laevadega, millel kasutatakse TBB-tüüpi püügivahendit, mille võrgusilma suurus on 80–119 mm ja mis on varustatud flaami paneeliga;

| d) | kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud:






  i) | ICESi 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), kui norra salehomaar ei moodusta saagist rohkem kui 30 % ja kui jätta välja piimtraaliga püük; |
| --- | --- | --- |

d)

kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud:

i)

ICESi 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 100 mm võrgusilmaga põhjatraale ja nootasid (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN SPR, SX, SV, TBN, TBS, TB, TX), kui norra salehomaar ei moodusta saagist rohkem kui 30 % ja kui jätta välja piimtraaliga püük;

| ii) | 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 80 mm võrgusilmaga püügivahendit, kui norra salehomaar moodustab saagist rohkem kui 30 %; |
| --- | --- |

ii)

7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 80 mm võrgusilmaga püügivahendit, kui norra salehomaar moodustab saagist rohkem kui 30 %;

| iii) | 7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 80 mm võrgusilmaga piimtraale koos flaami paneeliga; |
| --- | --- |

iii)

7.b, 7.c ja 7.e–7.k rajoonis laevadega, millel kasutatakse vähemalt 80 mm võrgusilmaga piimtraale koos flaami paneeliga;

| e) | põhjalähedaste liikide segapüügil ICESi 7.a rajoonis laevadega, mille sihtliik on põhjamere garneel ja millel kasutatakse vähemalt 31 mm piimtraale (TBB):
  kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate liikide kombineeritud kogusena kuni 0,85 % atlandi merilesta ja kuni 0,15 % merlangi aastasest kogupüügist põhjalähedaste liikide kombineeritud segapüügi korral; |
| --- | --- |

e)

põhjalähedaste liikide segapüügil ICESi 7.a rajoonis laevadega, mille sihtliik on põhjamere garneel ja millel kasutatakse vähemalt 31 mm piimtraale (TBB):

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate liikide kombineeritud kogusena kuni 0,85 % atlandi merilesta ja kuni 0,15 % merlangi aastasest kogupüügist põhjalähedaste liikide kombineeritud segapüügi korral;

| f) | hirvkala (Caproidae) puhul kuni 0,5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis; |
| --- | --- |

f)

hirvkala (Caproidae) puhul kuni 0,5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) kasutavate laevadega ICESi 7.b, 7.c ja 7.f–7.k rajoonis;

| g) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad piimtraale (TBB), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm (BT2), ning põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) järgmistel tingimustel:






  i) | püük toimub TR2-tüüpi laevadega ICESi 7.f ja 7.g rajoonis ning 7.h rajooni selles osas, mis jääb põhja poole laiuskraadi 49° 30′, ning 7.j rajooni selles osas, mis jääb põhja poole laiuskraadi 49° 30′ ja ida poole pikkuskraadi 11°, ning saagist enam kui 55 % moodustab merlang või 55 % merikurat, merluus või megrim kombineeritult; |
| --- | --- | --- |

g)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad piimtraale (TBB), mille võrgusilma suurus on 80–119 mm (BT2), ning põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX) järgmistel tingimustel:

i)

püük toimub TR2-tüüpi laevadega ICESi 7.f ja 7.g rajoonis ning 7.h rajooni selles osas, mis jääb põhja poole laiuskraadi 49° 30′, ning 7.j rajooni selles osas, mis jääb põhja poole laiuskraadi 49° 30′ ja ida poole pikkuskraadi 11°, ning saagist enam kui 55 % moodustab merlang või 55 % merikurat, merluus või megrim kombineeritult;

| ii) | ICESi 7. alapiirkonnas, väljaspool eelnimetatud piirkonda, TR2 laevade puhul; |
| --- | --- |

ii)

ICESi 7. alapiirkonnas, väljaspool eelnimetatud piirkonda, TR2 laevade puhul;

| h) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7.a rajoonis laevadega, mis kasutatavad 80–119 mm võrgusilmaga piimtraale (BT2), mille selektiivsust on parandatud (flaami paneel); |
| --- | --- |

h)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 7.a rajoonis laevadega, mis kasutatavad 80–119 mm võrgusilmaga piimtraale (BT2), mille selektiivsust on parandatud (flaami paneel);

| i) | põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) puhul kuni 0,6 % kõnealuse liigi kõigi püügivahenditega püütud aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 5.b rajoonis (ELi veed) ja ICESi 6. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad vähemalt 100 mm võrgusilmaga (TR1) põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX); |
| --- | --- |

i)

põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) puhul kuni 0,6 % kõnealuse liigi kõigi püügivahenditega püütud aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 5.b rajoonis (ELi veed) ja ICESi 6. alapiirkonnas laevadega, mis kasutavad vähemalt 100 mm võrgusilmaga (TR1) põhjatraale (OTT, OTB, TBS, TBN, TB, PTB, OT, PT, TX);

| j) | stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi kaaspüügist tulenevast aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX); |
| --- | --- |

j)

stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi kaaspüügist tulenevast aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX);

| k) | makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi kaaspüügist tulenevast aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX); |
| --- | --- |

k)

makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi kaaspüügist tulenevast aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 6. alapiirkonnas ja ICESi 7.b–7.k rajoonis põhjalähedaste liikide segapüügil laevadega, mis kasutavad põhjatraale, nootasid ja piimtraale (OTB, OTT, OT, PTB, PT, SSC, SDN, SPR, SX, SV, TBB, TBN, TBS, TB, TX);

| l) | kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 6.a rajoonis Šotimaa lääneranniku vetes norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil laevadega, millel kasutatakse kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, OT, TBN, TB), tingimusel, et laevad kasutavad käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 kirjeldatud väga selektiivseid püügivahendeid; |
| --- | --- |

l)

kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksema kilttursa (Melanogrammus aeglefinus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 6.a rajoonis Šotimaa lääneranniku vetes norra salehomaari (Nephrops norvegicus) püügil laevadega, millel kasutatakse kuni 119 mm võrgusilma suurusega põhjatraale (OTB, OTT, OT, TBN, TB), tingimusel, et laevad kasutavad käesoleva määruse artikli 3 lõikes 3 kirjeldatud väga selektiivseid püügivahendeid;

| m) | põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 5.b, 6. ja 7. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, mille sihtliik on kõnealune liik ja mille pardal töödeldakse kõnealust liiki surimiks; |
| --- | --- |

m)

põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 5.b, 6. ja 7. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, mille sihtliik on kõnealune liik ja mille pardal töödeldakse kõnealust liiki surimiks;

| n) | pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 7. alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga ja kui sihtliik on pikkuim-tuun; |
| --- | --- |

n)

pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 7. alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga ja kui sihtliik on pikkuim-tuun;

| o) | makrelli (Scomber scombrus), stauriidi (Trachurus spp.), heeringa (Clupea harengus) ja merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis traalnootasid kasutavate (OTM ja PTM) kuni 25 m pikkuste pelaagilise püügi traaleritega, kui sihtliikideks on makrell, stauriid ja heeringas. |
| --- | --- |

o)

makrelli (Scomber scombrus), stauriidi (Trachurus spp.), heeringa (Clupea harengus) ja merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist, mis on püütud ICESi 7.d rajoonis traalnootasid kasutavate (OTM ja PTM) kuni 25 m pikkuste pelaagilise püügi traaleritega, kui sihtliikideks on makrell, stauriid ja heeringas.

2.   Lõike 1 punktis a sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2021. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lisateabe saagi koostise kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2021. STECF annab esitatud teadusliku teabele hinnangu 31. juuliks 2021.

3.   Lõike 1 punktis g sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lisateabe kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate megrimi isendite laevadel hoiustamise kulude kohta ja laevastiku andmed esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

4.   Lõike 1 punktis h sätestatud vähese tähtsusega erandit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022. Vähese tähtsusega erandiga seotud otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lisateabe selektiivsuse ja vähese tähtsusega erandi kasutamise kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

5.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides f ja i–k sätestatud erandit toetava lisateabe selektiivsuse ja ebaproportsionaalsete kulude kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt 1. maiks 2022. STECF annab esitatud teaduslikule teabele hinnangu 31. juuliks 2022.

6.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides m, n ja o sätestatud erandite kehtestamist toetava lisateabe püügitavade kohta esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kui 1. maiks 2023. STECF lõpetab esitatud teadusliku teabe hindamise 31. juuliks 2023.

7.   Lõike 1 punktides d, f ja i–l sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.

V PEATÜKK

VÄHESE TÄHTSUSEGA ERANDID EDELAPIIRKONNA VETES

Artikkel 14

Vähese tähtsusega erandid edelapiirkonna vetes

1.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 võib kõnealuse määruse artikli 15 lõike 5 punkti c kohaselt edelapiirkonna vetes tagasi heita järgmised kogused:

| a) | merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

a)

merluusi (Merluccius merluccius) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| b) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis; |
| --- | --- |

b)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT ja TX) kasutavate laevadega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis;

| c) | hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis; |
| --- | --- |

c)

hariliku merikeele (Solea solea) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud abaraid ja nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GN, GND, GNC, GTN, GTR ja GEN) kasutavate laevadega ICESi 8.a ja 8.b rajoonis;

| d) | limapeade (Beryx spp.) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud õngekonkse ja -nööre (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) kasutavate laevadega ICESi 10. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

d)

limapeade (Beryx spp.) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud õngekonkse ja -nööre (püügivahendite koodid: LHP, LHM, LLS ja LLD) kasutavate laevadega ICESi 10. alapiirkonnas;

| e) | stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 5 % stauriidi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

e)

stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 5 % stauriidi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| f) | stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % stauriidi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate laevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; |
| --- | --- |

f)

stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 3 % stauriidi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate laevadega ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0;

| g) | makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

g)

makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| h) | makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0; |
| --- | --- |

h)

makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 3 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR, GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas ning CECAFi püügipiirkondades 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0;

| i) | megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 5 % megrimi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

i)

megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 5 % megrimi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| j) | megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % megrimi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

j)

megrimi (Lepidorhombus spp.) puhul kuni 4 % megrimi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| k) | merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 5 % merikuradi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

k)

merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 5 % merikuradi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTM, PTM, OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| l) | merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 4 % merikuradi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

l)

merikuradi (Lophiidae) puhul kuni 4 % merikuradi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| m) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

m)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 5 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud pelaagilisi traale, piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTB, OTT, PTB, TBN, TBS, TBB, OT, PT, TX, SSC, SPR, SDN, SX ja SV) kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas;

| n) | merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 4 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

n)

merlangi (Merlangius merlangus) puhul kuni 4 % kõnealuse liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud nakkevõrke (püügivahendite koodid: GNS, GND, GNC, GTR ja GTN) kasutavate laevadega ICESi 8. alapiirkonnas;

| o) | anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas; |
| --- | --- |

o)

anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 8. ja 9. alapiirkonnas;

| p) | besuugo (Pagellus bogaraveo) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 9a alapiirkonna Cádizi lahe osas; |
| --- | --- |

p)

besuugo (Pagellus bogaraveo) puhul kuni 5 % selle liigi aastasest kogusaagist, kui see on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 9a alapiirkonna Cádizi lahe osas;

| q) | merikeele (Solea spp.) puhul kuni 1 % merikeele aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 9.a alapiirkonnas Cádizi lahes; |
| --- | --- |

q)

merikeele (Solea spp.) puhul kuni 1 % merikeele aastasest kogusaagist, mis on püütud piimtraale, põhjatraale ja nootasid (püügivahendite koodid: OTT, OTB, PTB, OT, PT, TBN, TBS, TX, SSC, SPR, TB, TBB, SDN, SX, SV) kasutavate laevadega ICESi 9.a alapiirkonnas Cádizi lahes;

| r) | põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 8. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega kasutatakse traalnootasid (OTM) ja kaksiktraalnootasid (PTM), mille sihtliik on kõnealune liik ning mille pardal töödeldakse kõnealust liiki surimiks; |
| --- | --- |

r)

põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud ICESi 8. alapiirkonnas tööstusliku pelaagilise püügi traaleriga, millega kasutatakse traalnootasid (OTM) ja kaksiktraalnootasid (PTM), mille sihtliik on kõnealune liik ning mille pardal töödeldakse kõnealust liiki surimiks;

| s) | pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 8. alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga (PTM) ja traalnoodaga (OTM) ning kui sihtliik on pikkuim-tuun; |
| --- | --- |

s)

pikkuim-tuuni (Thunnus alalunga) puhul kuni 5 % aastasest kogusaagist, kui püük toimub ICESi 8. alapiirkonnas kaksiktraalnoodaga (PTM) ja traalnoodaga (OTM) ning kui sihtliik on pikkuim-tuun;

| t) | anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 4 % pelaagilist traali kasutava pelaagilise püügi traaleriga ICESi 8. alapiirkonnas püütud aastasest kogusaagist, kui sihtliigid on anšoovis, makrell ja stauriid; |
| --- | --- |

t)

anšoovise (Engraulis encrasicolus), makrelli (Scomber scombrus) ja stauriidi (Trachurus spp.) puhul kuni 4 % pelaagilist traali kasutava pelaagilise püügi traaleriga ICESi 8. alapiirkonnas püütud aastasest kogusaagist, kui sihtliigid on anšoovis, makrell ja stauriid;

| u) | stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 4 % aastasest kogusaagist ning anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud seinnoodaga (PS) ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajoonides 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0. |
| --- | --- |

u)

stauriidi (Trachurus spp.) ja makrelli (Scomber scombrus) puhul kuni 4 % aastasest kogusaagist ning anšoovise (Engraulis encrasicolus) puhul kuni 1 % aastasest kogusaagist, kui see on püütud seinnoodaga (PS) ICESi 8., 9. ja 10. alapiirkonnas ning CECAFi rajoonides 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0.

2.   Otsese majandamishuviga liikmesriigid esitavad lõike 1 punktides e–q sätestatud erandite kehtestamist toetava täiendava teadusliku teabe võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt iga aasta 1. maiks.

3.   Lõike 1 punktides m ja n sätestatud vähese tähtsusega erandeid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.

VI PEATÜKK

SAAGI DOKUMENTEERIMINE

Artikkel 15

Saagi dokumenteerimine pelaagilise püügi laevastike puhul

Artiklis 8 sätestatud erandi alusel vette tagasi lastud kalakogused ja artikli 8 lõike 5 kohase proovivõtu tulemused tuleb kanda püügipäevikusse.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

Delegeeritud määrused (EL) 2019/2239 ja (EL) 2019/2237 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. august 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 25.3.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

2

(3)  
  1. veebruarist 2020 ei ole Ühendkuningriik enam liikmesriik.

3

(4)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2239, millega täpsustatakse loodepiirkonna vetes teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse üksikasjad ajavahemikus 2020–2021 (ELT L 336, 30.12.2019, lk 47).

4

(5)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2237, millega täpsustatakse edelapiirkonna vetes teatavate põhjalähedaste liikide püügi suhtes kehtiva lossimiskohustuse üksikasjad ajavahemikus 2020–2021 (ELT L 336, 30.12.2019, lk 26).

5

(6)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

6

(7)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

7

(8)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

8

(9)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

9

(10)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

10

(11)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

11

(12)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

12

(13)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

13

(14)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

14

(15)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

15

(16)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1393/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga loodepiirkonna vetes (ELT L 370, 30.12.2014, lk 25).

16

(17)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

17

(18)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf/d7110d8a-c4da-498c-8b30-98d0b5c2fc22

18

(19)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1710831/STECF+17-08+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

19

(20)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2124128/STECF+18-06+-+Evaluation+of+LO+joint+recommendations.pdf

20

(21)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

21

(22)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

22

(23)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

23

(24)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1394/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate pelaagiliste liikide püügiga edelapiirkonna vetes (ELT L 370, 30.12.2014, lk 31).

24

(25)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

25

(26)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

26

(27)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

27

(28)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2537709/STECF+PLEN+19-02.pdf

28

(29)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

29

(30)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

30

(31)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

31

(32)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

32

(33)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

33

(34)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

34

(35)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

35

(36)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

36

(37)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

37

(38)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/1099561/STECF+PLEN+15-02.pdf

38

(39)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2147402/STECF+PLEN+18-02.pdf

39

(40)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

40

(41)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

41

(42)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2694823/STECF+20-04+-+Eval+JRs+LO+and+TM+Reg.pdf

42

(43)  https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/STECF+PLEN+14-02.pdf

43

(44)  Käesolevas määruses kasutatud püügivahendite koodid vastavad koodidele, mis on esitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 404/2011 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad) XI lisas. Vähem kui 10 m kogupikkusega laevade puhul vastavad tabelis esitatud püügivahendite koodid FAO püügivahendite klassifikatsiooni koodidele.

44

(45)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1241, mis käsitleb kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist tehniliste meetmete abil ning millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1224/2009 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1380/2013, (EL) 2016/1139, (EL) 2018/973, (EL) 2019/472 ja (EL) 2019/1022 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 894/97, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2549/2000, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 812/2004 ja (EÜ) nr 2187/2005 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 105).

45

---

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2016

9. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa Ühendkuningriiki, Guernseyd, Mani saart ja Jerseyt käsitlevaid kandeid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud loomatervishoiunõuded, mida kohaldatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriiki. Eelkõige on kõnealuse määruse artiklis 13 sätestatud, et komisjon võtab vastu kaks loetelu territooriumide või kolmandate riikide kohta, kust võib kõnealuse määruse I lisa A osas loetletud lemmikloomi, nimelt koeri, kasse ja valgetuhkruid mittekaubanduslikel eesmärkidel liikmesriiki transportida. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 576/2013 on sätestatud loomatervishoiunõuded, mida kohaldatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriiki. Eelkõige on kõnealuse määruse artiklis 13 sätestatud, et komisjon võtab vastu kaks loetelu territooriumide või kolmandate riikide kohta, kust võib kõnealuse määruse I lisa A osas loetletud lemmikloomi, nimelt koeri, kasse ja valgetuhkruid mittekaubanduslikel eesmärkidel liikmesriiki transportida.

| (2) | Tingimused, mida kohaldatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriiki, erinevad sõltuvalt olukorrast territooriumil või kolmandas päritoluriigis. Kõnealused kolmandad riigid või territooriumid võib nende konkreetset olukorda arvesse võttes kanda loetellu vastavalt määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikele 1 või 2. |
| --- | --- |

(2)

Tingimused, mida kohaldatakse lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes liikmesriiki, erinevad sõltuvalt olukorrast territooriumil või kolmandas päritoluriigis. Kõnealused kolmandad riigid või territooriumid võib nende konkreetset olukorda arvesse võttes kanda loetellu vastavalt määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikele 1 või 2.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (2) II lisa 2. osas on esitatud määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 (2) II lisa 2. osas on esitatud määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud territooriumide ja kolmandate riikide loetelu.

| (4) | Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus („väljaastumisleping“) sätestatud üleminekuperioodi lõppu 31. detsembril 2020, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse kanda Ühendkuningriik koos Briti Krooni sõltkondade Guernsey, Mani saare ja Jerseyga rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisasse. Komisjon hindas kõnealust taotlust ja tegi kindlaks, et Ühendkuningriik ning Briti Krooni sõltkonnad Guernsey, Mani saar ja Jersey vastavad määruse (EL) nr 576/2013 I lisa A osas loetletud lemmikloomade osas määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele ning seega tuleks need territooriumid vastavalt loetleda rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osas, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigis ja selle suhtes Põhja-Iirimaa puhul vastavalt väljaastumislepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingus („väljaastumisleping“) sätestatud üleminekuperioodi lõppu 31. detsembril 2020, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse kanda Ühendkuningriik koos Briti Krooni sõltkondade Guernsey, Mani saare ja Jerseyga rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisasse. Komisjon hindas kõnealust taotlust ja tegi kindlaks, et Ühendkuningriik ning Briti Krooni sõltkonnad Guernsey, Mani saar ja Jersey vastavad määruse (EL) nr 576/2013 I lisa A osas loetletud lemmikloomade osas määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele ning seega tuleks need territooriumid vastavalt loetleda rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osas, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigis ja selle suhtes Põhja-Iirimaa puhul vastavalt väljaastumislepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osa vastavalt muuta.

| (6) | Kuna väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(6)

Kuna väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 577/2013 II lisa 2. osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 577/2013, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 576/2013 ettenähtud identifitseerimisdokumentide näidiseid koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikuks liikumiseks, territooriumide ja kolmandate riikide loetelude kehtestamist ning nõudeid teatavatele tingimustele vastavust tõendavate deklaratsioonide vormi, kujunduse ja keelte kohta (ELT L 178, 28.6.2013, lk 109).

2

---

LISA

„2. OSA

Määruse (EL) nr 576/2013 artikli 13 lõikes 2 osutatud loetelud territooriumide ja kolmandate riikide kohta

| ISO kood | Territoorium või kolmas riik | Hõlmatud territooriumid |
| --- | --- | --- |
| AC | Ascensioni saar | |
| AE | Araabia Ühendemiraadid | |
| AG | Antigua ja Barbuda | |
| AR | Argentina | |
| AU | Austraalia | |
| AW | Aruba | |
| BA | Bosnia ja Hertsegoviina | |
| BB | Barbados | |
| BH | Bahrein | |
| BM | Bermuda | |
| BQ | Bonaire, Sint Eustatius ja Saba | |
| BY | Valgevene | |
| CA | Kanada | |
| CL | Tšiili | |
| CW | Curaçao | |
| FJ | Fidži | |
| FK | Falklandi saared | |
| GB | Ühendkuningriik (*1) | |
| GG | Guernsey | |
| HK | Hongkong | |
| IM | Mani saar | |
| JM | Jamaica | |
| JP | Jaapan | |
| JE | Jersey | |
| KN | Saint Kitts ja Nevis | |
| KY | Kaimanisaared | |
| LC | Saint Lucia | |
| MS | Montserrat | |
| MK | Põhja-Makedoonia | |
| MU | Mauritius | |
| MX | Mehhiko | |
| MY | Malaisia | |
| NC | Uus-Kaledoonia | |
| NZ | Uus-Meremaa | |
| PF | Prantsuse Polüneesia | |
| PM | Saint-Pierre ja Miquelon | |
| RU | Venemaa | |
| SG | Singapur | |
| SH | Saint Helena | |
| SX | Sint-Maarten | |
| TT | Trinidad ja Tobago | |
| TW | Taiwan | |
| US | Ameerika Ühendriigid | AS – Ameerika Samoa
  GU – Guam
  MP – Põhja-Mariaanid
  PR – Puerto Rico
  VI – USA Neitsisaared |
| VC | Saint Vincent ja Grenadiinid | |
| VG | Briti Neitsisaared | |
| VU | Vanuatu | |
| WF | Wallis ja Futuna | |

ISO kood

Territoorium või kolmas riik

Hõlmatud territooriumid

AC

Ascensioni saar

AE

Araabia Ühendemiraadid

AG

Antigua ja Barbuda

AR

Argentina

AU

Austraalia

AW

Aruba

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

BB

Barbados

BH

Bahrein

BM

Bermuda

BQ

Bonaire, Sint Eustatius ja Saba

BY

Valgevene

CA

Kanada

CL

Tšiili

CW

Curaçao

FJ

Fidži

FK

Falklandi saared

GB

Ühendkuningriik (*1)

GG

Guernsey

HK

Hongkong

IM

Mani saar

JM

Jamaica

JP

Jaapan

JE

Jersey

KN

Saint Kitts ja Nevis

KY

Kaimanisaared

LC

Saint Lucia

MS

Montserrat

MK

Põhja-Makedoonia

MU

Mauritius

MX

Mehhiko

MY

Malaisia

NC

Uus-Kaledoonia

NZ

Uus-Meremaa

PF

Prantsuse Polüneesia

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

RU

Venemaa

SG

Singapur

SH

Saint Helena

SX

Sint-Maarten

TT

Trinidad ja Tobago

TW

Taiwan

US

Ameerika Ühendriigid

AS – Ameerika Samoa

GU – Guam

MP – Põhja-Mariaanid

PR – Puerto Rico

VI – USA Neitsisaared

VC

Saint Vincent ja Grenadiinid

VG

Briti Neitsisaared

VU

Vanuatu

WF

Wallis ja Futuna

---

(*1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesoleva lisa kohaldamisel viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.”

*1

---

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2017

9. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osa Ühendkuningriiki käsitlevat kannet seoses Põhja-Iirimaaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 576/2013 lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 998/2003, (1) eriti selle artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/772 (2) on sätestatud eeskirjad ennetavate tervisemeetmete võtmiseks Echinococcus multilocularis’e nakkuse tõrjeks koertel, keda kavatsetakse mittekaubanduslikul eesmärgil tuua teatavate liikmesriikide territooriumile või selle osadesse. Vastavalt kõnealuse delegeeritud määruse artiklile 2 kehtestatakse eeskirjad liikmesriikide või nende osade kategooriatesse jaotamiseks seoses Echinococcus multilocularis’e nakkusega ning kehtestatakse tingimused, mida liikmesriigid peavad täitma, et neil oleks õigus kohaldada kõnealuseid ennetavaid tervishoiumeetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/772 (2) on sätestatud eeskirjad ennetavate tervisemeetmete võtmiseks Echinococcus multilocularis’e nakkuse tõrjeks koertel, keda kavatsetakse mittekaubanduslikul eesmärgil tuua teatavate liikmesriikide territooriumile või selle osadesse. Vastavalt kõnealuse delegeeritud määruse artiklile 2 kehtestatakse eeskirjad liikmesriikide või nende osade kategooriatesse jaotamiseks seoses Echinococcus multilocularis’e nakkusega ning kehtestatakse tingimused, mida liikmesriigid peavad täitma, et neil oleks õigus kohaldada kõnealuseid ennetavaid tervishoiumeetmeid.

| (2) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/878 (3) on loetletud liikmesriigid või nende territooriumi osad, mis vastavad seoses Echinococcus multilocularis’e nakkusega kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2018/772. Selliste liikmesriikide või nende territooriumide osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu need on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõikes 3, on esitatud rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/878 (3) on loetletud liikmesriigid või nende territooriumi osad, mis vastavad seoses Echinococcus multilocularis’e nakkusega kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, mis on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2018/772. Selliste liikmesriikide või nende territooriumide osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu need on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõikes 3, on esitatud rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osas.

| (3) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule („väljaastumisleping“), eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, jätkatakse määruse (EL) nr 576/2013 ja sellel põhinevate komisjoni õigusaktide kohaldamist pärast üleminekuperioodi lõppu Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule („väljaastumisleping“), eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, jätkatakse määruse (EL) nr 576/2013 ja sellel põhinevate komisjoni õigusaktide kohaldamist pärast üleminekuperioodi lõppu Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul.

| (4) | Praegu on rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osas loetletud kogu Ühendkuningriigi territoorium. Seetõttu on vaja muuta kõnealuse lisa 2. osa, asendades Ühendkuningriiki käsitleva kande Ühendkuningriiki Põhja-Iirimaa osas hõlmava kandega. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osas loetletud kogu Ühendkuningriigi territoorium. Seetõttu on vaja muuta kõnealuse lisa 2. osa, asendades Ühendkuningriiki käsitleva kande Ühendkuningriiki Põhja-Iirimaa osas hõlmava kandega.

| (5) | Kuna väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(5)

Kuna väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõpeb 31. detsembril 2020, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2021.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2018/878 lisa 2. osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. novembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/772, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 576/2013 ennetavate tervisemeetmete osas koertel esineva Echinococcus multilocularis’e nakkuse tõrjeks ning tunnistatakse kehtetuks delegeeritud määrus (EL) nr 1152/2011 (ELT L 130, 28.5.2018, lk 1).

2

Echinococcus multilocularis

(3)  Komisjoni 18. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/878, millega võetakse vastu selliste liikmesriikide või nende territooriumi osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõigetes 2 ja 3 seoses ennetavate tervishoiumeetmete võtmisega koertel esineva Echinococcus multilocularis’e nakkuse tõrjeks (ELT L 155, 19.6.2018, lk 1).

3

Echinococcus multilocularis

---

LISA

„2. OSA

Selliste liikmesriikide
   (*1)
  või nende osade loetelu, mis vastavad kategooriatesse jaotamise eeskirjadele, nagu need on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2018/772 artikli 2 lõikes 3

| | Kood | Liikmesriik või selle osa |
| --- | --- | --- |
| Soome | FI | Kogu territoorium |
| Iirimaa | IE | Kogu territoorium |
| Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa) | UK(NI) | Põhja-Iirimaa |

Kood

Liikmesriik või selle osa

Soome

FI

Kogu territoorium

Iirimaa

IE

Kogu territoorium

Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)

UK(NI)

Põhja-Iirimaa

---

(*1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesoleva lisa kohaldamisel viited liikmesriikidele Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga.“
  “

*1

---

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/46

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/2018

9. detsember 2020,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Mozzarella di Gioia del Colle (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõike 3 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Itaalia taotlus registreerida nimetus „Mozzarella di Gioia del Colle“ kaitstud päritolunimetusena (KPN). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2) Itaalia taotlus registreerida nimetus „Mozzarella di Gioia del Colle“ kaitstud päritolunimetusena (KPN).

| (2) | Komisjon sai 19. detsembril 2019 Saksamaalt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Saksamaa saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Itaaliale 13. jaanuaril 2020. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 19. detsembril 2019 Saksamaalt vastulause ja põhjendatud vastuväite. Komisjon edastas Saksamaa saadetud vastulause ja põhjendatud vastuväite Itaaliale 13. jaanuaril 2020.

| (3) | Komisjon uuris Saksamaa esitatud vastulauset ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ osa moodustav sõna „Mozzarella“ on identne nimetusega, mida kasutatakse Saksamaal kaubanduslikul eesmärgil toodetava ja turustatava juustu puhul. Vastulause esitaja väidab, et nimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ ei saa registreerida kaitstud päritolunimetusena määruse (EL) nr 1151/2012 alusel, sest see ei vasta kõnealuse määruse nõuetele, kuna nimetust „Mozzarella“ käsitatakse üldnimetusena ja seega seda ei saa registreerida. Vastulause esitaja väidab, et toote „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimistaotlus ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 5 ja artikli 7 lõikes 1 osutatud tingimusele, sest juustu kvaliteet ega omadused ei tulene peamiselt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast ning sellele omastest looduslikest ja inimteguritest. Samuti väidab vastulause esitaja, et kavandatava nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimine ohustaks identse nimetuse „Mozzarella“ ja selliste toodete olemasolu, mis on Saksa turul olnud õiguspäraselt vähemalt viis aastat enne nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimistaotluse avaldamise kuupäeva. Lisaks väidab vastulause esitaja, et kõnealune registreerimistaotlus on vastuolus nimetuse „Mozzarella“ garanteeritud traditsioonilise tootena registreerimisega ilma nimetuse reserveerimiseta (määrus (EÜ) nr 2527/98). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon uuris Saksamaa esitatud vastulauset ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ osa moodustav sõna „Mozzarella“ on identne nimetusega, mida kasutatakse Saksamaal kaubanduslikul eesmärgil toodetava ja turustatava juustu puhul. Vastulause esitaja väidab, et nimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ ei saa registreerida kaitstud päritolunimetusena määruse (EL) nr 1151/2012 alusel, sest see ei vasta kõnealuse määruse nõuetele, kuna nimetust „Mozzarella“ käsitatakse üldnimetusena ja seega seda ei saa registreerida. Vastulause esitaja väidab, et toote „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimistaotlus ei vasta määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 5 ja artikli 7 lõikes 1 osutatud tingimusele, sest juustu kvaliteet ega omadused ei tulene peamiselt või eranditult teatavast geograafilisest piirkonnast ning sellele omastest looduslikest ja inimteguritest. Samuti väidab vastulause esitaja, et kavandatava nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimine ohustaks identse nimetuse „Mozzarella“ ja selliste toodete olemasolu, mis on Saksa turul olnud õiguspäraselt vähemalt viis aastat enne nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimistaotluse avaldamise kuupäeva. Lisaks väidab vastulause esitaja, et kõnealune registreerimistaotlus on vastuolus nimetuse „Mozzarella“ garanteeritud traditsioonilise tootena registreerimisega ilma nimetuse reserveerimiseta (määrus (EÜ) nr 2527/98).

| (4) | Komisjon kutsus oma 12. veebruari 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles alustama asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kutsus oma 12. veebruari 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles alustama asjakohaseid konsultatsioone, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (5) | Haldusvea tõttu ei saanud huvitatud isikud siiski komisjoni 12. veebruari 2020. aasta kirja kätte. Saksamaa sai 14. oktoobril 2020 ametliku kutse alustada asjakohaseid konsultatsioone kokkuleppe saavutamiseks. Itaalia sai selle ametlikult kätte 26. oktoobril 2020. |
| --- | --- |

(5)

Haldusvea tõttu ei saanud huvitatud isikud siiski komisjoni 12. veebruari 2020. aasta kirja kätte. Saksamaa sai 14. oktoobril 2020 ametliku kutse alustada asjakohaseid konsultatsioone kokkuleppe saavutamiseks. Itaalia sai selle ametlikult kätte 26. oktoobril 2020.

| (6) | Kuigi nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimise kohta on juba 2020. aasta märtsis vahetatud teavet ja saavutatud sisuline arusaamine, jõudsid pooled ametlikule kokkuleppele alles 2020. aasta novembris. Itaalia edastas kokkuleppe komisjonile 9. novembril 2020. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimise kohta on juba 2020. aasta märtsis vahetatud teavet ja saavutatud sisuline arusaamine, jõudsid pooled ametlikule kokkuleppele alles 2020. aasta novembris. Itaalia edastas kokkuleppe komisjonile 9. novembril 2020.

| (7) | Itaalia ja Saksamaa kinnitasid, et nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ kaitse ei peaks hõlmama eraldiseisvat nimetust „Mozzarella“, vaid üksnes liitnimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“. Nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimistaotluse esitamisel ei olnud Itaalia eesmärk reserveerida nimetuse „Mozzarella“ kasutamist. |
| --- | --- |

(7)

Itaalia ja Saksamaa kinnitasid, et nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ kaitse ei peaks hõlmama eraldiseisvat nimetust „Mozzarella“, vaid üksnes liitnimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“. Nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ registreerimistaotluse esitamisel ei olnud Itaalia eesmärk reserveerida nimetuse „Mozzarella“ kasutamist.

| (8) | Lisaks nõustusid nad, et tootespetsifikaadis ja koonddokumendis kasutatud nimetusele „Mozzarella“ peaksid alati järgnema sõnad „di Gioia del Colle“, mis tähendab, et kaitse hõlmab ainult kõnealust liitnimetust. Tootespetsifikaati ja koonddokumenti muudeti asjakohaselt. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks nõustusid nad, et tootespetsifikaadis ja koonddokumendis kasutatud nimetusele „Mozzarella“ peaksid alati järgnema sõnad „di Gioia del Colle“, mis tähendab, et kaitse hõlmab ainult kõnealust liitnimetust. Tootespetsifikaati ja koonddokumenti muudeti asjakohaselt.

| (9) | Itaalia ja Saksamaa vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia ja Saksamaa vahelist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele.

| (10) | Itaalia ja Saksamaa on samuti teinud ettepaneku, et käesolev määrus peaks sisaldama joonealust märkust, milles selgitatakse, et nimetuse „Mozzarella“ kaitset ei taotleta. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks konkreetse nimetuse kaitsestaatust käsitlev avaldus siiski paigutada otse käesoleva määruse regulatiivosasse. |
| --- | --- |

(10)

Itaalia ja Saksamaa on samuti teinud ettepaneku, et käesolev määrus peaks sisaldama joonealust märkust, milles selgitatakse, et nimetuse „Mozzarella“ kaitset ei taotleta. Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks konkreetse nimetuse kaitsestaatust käsitlev avaldus siiski paigutada otse käesoleva määruse regulatiivosasse.

| (11) | Pärast seda, kui käesoleva määruse artiklis on selgitatud mõiste „Mozzarella“ staatust, muutub kehtetuks nõue, mis põhineb kõnealuse taotluse vastuolul nimetuse „Mozzarella“ garanteeritud traditsioonilise tootena registreerimisega ilma nimetuse reserveerimiseta. |
| --- | --- |

(11)

Pärast seda, kui käesoleva määruse artiklis on selgitatud mõiste „Mozzarella“ staatust, muutub kehtetuks nõue, mis põhineb kõnealuse taotluse vastuolul nimetuse „Mozzarella“ garanteeritud traditsioonilise tootena registreerimisega ilma nimetuse reserveerimiseta.

| (12) | Komisjon sai 17. jaanuaril 2020 vastulause ühendustelt Consortium for Common Food Names (CCFN) ja U.S.Dairy Export Council (USDEC). Komisjon edastas vastulause Itaaliale 21. jaanuaril 2020. Komisjon sai põhjendatud vastuväite ettenähtud tähtaja jooksul 17. märtsil 2020. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon sai 17. jaanuaril 2020 vastulause ühendustelt Consortium for Common Food Names (CCFN) ja U.S.Dairy Export Council (USDEC). Komisjon edastas vastulause Itaaliale 21. jaanuaril 2020. Komisjon sai põhjendatud vastuväite ettenähtud tähtaja jooksul 17. märtsil 2020.

| (13) | Komisjon uuris CCFNi ja USDEC saadetud vastuväidet ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ osa moodustav sõna „Mozzarella“ on identne nimetusega, mida kasutatakse teatavate juustusortide puhul, mille jaoks on olemas aktiivne codex alimentarius’e standard (Codex Stan 262-2006). Vastulause esitaja väidab, et nimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ ei saa registreerida kaitstud päritolunimetusena määruse (EL) nr 1151/2012 alusel, sest nimetus „Mozzarella“ on üldnimetus ja taotlus ei sisalda kinnitust, et selle nimetuse kaitset ei taotleta ja et seda üldnimetust saab edaspidigi vabalt kasutada. Lisaks väljendasid CCFN ja USDEC muret liikmesriigi tasandil läbiviidud menetluse pärast seoses toote nimetuse väidetava muutmisega, väites seega, et rikutud on määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 5 ja artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon uuris CCFNi ja USDEC saadetud vastuväidet ja tunnistas selle vastuvõetavaks. Nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ osa moodustav sõna „Mozzarella“ on identne nimetusega, mida kasutatakse teatavate juustusortide puhul, mille jaoks on olemas aktiivne codex alimentarius’e standard (Codex Stan 262-2006). Vastulause esitaja väidab, et nimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ ei saa registreerida kaitstud päritolunimetusena määruse (EL) nr 1151/2012 alusel, sest nimetus „Mozzarella“ on üldnimetus ja taotlus ei sisalda kinnitust, et selle nimetuse kaitset ei taotleta ja et seda üldnimetust saab edaspidigi vabalt kasutada. Lisaks väljendasid CCFN ja USDEC muret liikmesriigi tasandil läbiviidud menetluse pärast seoses toote nimetuse väidetava muutmisega, väites seega, et rikutud on määruse (EL) nr 1151/2012 artiklis 5 ja artikli 7 lõikes 1 sätestatud tingimusi.

| (14) | Komisjon kutsus oma 8. aprilli 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon kutsus oma 8. aprilli 2020. aasta kirjas huvitatud isikuid üles pidama asjakohaseid läbirääkimisi, et jõuda omavahelisele kokkuleppele vastavalt nende riigis kehtivatele menetlustele.

| (15) | Itaalia ning CCFN ja USDEC kinnitasid, et nimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ tuleks kaitsta tervikuna, samas kui eraldiseisvat nimetust „Mozzarella“ võib liidu territooriumil jätkuvalt kasutada toodete märgistamisel või esitlemisel, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju. |
| --- | --- |

(15)

Itaalia ning CCFN ja USDEC kinnitasid, et nimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ tuleks kaitsta tervikuna, samas kui eraldiseisvat nimetust „Mozzarella“ võib liidu territooriumil jätkuvalt kasutada toodete märgistamisel või esitlemisel, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

| (16) | CCFN ja USDEC ei andnud siiski oma lõplikku nõusolekut, kuna Itaalia ei võimaldanud neile juurdepääsu riikliku menetluse dokumentidele ja kuna Itaalia ei osalenud nimetuse „Mozzarella“ vaba staatuse kinnitamises seoses nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ kaitse tulevaste taotlustega väljaspool ELi. |
| --- | --- |

(16)

CCFN ja USDEC ei andnud siiski oma lõplikku nõusolekut, kuna Itaalia ei võimaldanud neile juurdepääsu riikliku menetluse dokumentidele ja kuna Itaalia ei osalenud nimetuse „Mozzarella“ vaba staatuse kinnitamises seoses nimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ kaitse tulevaste taotlustega väljaspool ELi.

| (17) | Itaalia ning CCFNi ja USDEC vahelist osalist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia ning CCFNi ja USDEC vahelist osalist kokkulepet tuleks võtta arvesse sedavõrd, kuivõrd see vastab määruse (EL) nr 1151/2012 sätetele ja ELi õigusaktidele.

| (18) | Muus osas on komisjon kontrollinud, et liikmesriigi tasandil läbi viidud menetlus hõlmas taotletud nimetust ning et seda nimetust on kaubanduses ja tavakeeles konkreetse toote kirjeldamiseks kasutatud kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõikega 1. |
| --- | --- |

(18)

Muus osas on komisjon kontrollinud, et liikmesriigi tasandil läbi viidud menetlus hõlmas taotletud nimetust ning et seda nimetust on kaubanduses ja tavakeeles konkreetse toote kirjeldamiseks kasutatud kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 7 lõikega 1.

| (19) | Kaitstud päritolunimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ võimalikud tulevased kasutused väljaspool ELi jäävad määruse (EL) nr 1151/2012 reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(19)

Kaitstud päritolunimetuse „Mozzarella di Gioia del Colle“ võimalikud tulevased kasutused väljaspool ELi jäävad määruse (EL) nr 1151/2012 reguleerimisalast välja.

| (20) | Eraldiseisva nimetuse „Mozzarella“ kaitset ei taotleta. |
| --- | --- |

(20)

Eraldiseisva nimetuse „Mozzarella“ kaitset ei taotleta.

| (21) | Seega tuleks päritolunimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ (KPN) kaitsta tervikuna, samas kui nimetust „Mozzarella“, tuleks lubada jätkuvalt liidu territooriumil kasutada, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks avaldada. |
| --- | --- |

(21)

Seega tuleks päritolunimetust „Mozzarella di Gioia del Colle“ (KPN) kaitsta tervikuna, samas kui nimetust „Mozzarella“, tuleks lubada jätkuvalt liidu territooriumil kasutada, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju. Koonddokumendi konsolideeritud versioon tuleks avaldada.

| (22) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Mozzarella di Gioia del Colle“ (KPN) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.3 „Juust“ kuuluva tootena. Konsolideeritud koonddokument on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Nimetust „Mozzarella“ võib ka edaspidi liidu territooriumil kasutada, tingimusel et järgitakse liidu õiguskorras kohaldatavaid põhimõtteid ja eeskirju.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 356, 21.10.2019, lk 10.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

LISA

„MOZZARELLA DI GIOIA DEL COLLE“

ELi nr: PDO-IT-02384 – 29.12.2017

KPN (X) KGT ()

1.   Nimetus (nimetused)

„Mozzarella di Gioia del Colle“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Juust „Mozzarella di Gioia del Colle“ on värske, ainult täislehmapiimast valmistatud ja vadaku starterkultuuri sisaldav toorjuust. Toote iseloomulikud omadused on järgmised.

| a) | Järgmine keemiline koostis (värske juustu väärtused): laktoos ≤ 0,6 %, piimhape ≥ 0,20 %, niiskus 58–65 %, rasvasisaldus 15–21 % märgainest. |
| --- | --- |

a)

Järgmine keemiline koostis (värske juustu väärtused): laktoos ≤ 0,6 %, piimhape ≥ 0,20 %, niiskus 58–65 %, rasvasisaldus 15–21 % märgainest.

| b) | Maitse meenutab mahedat hapupiima, meeldiv järelmaitse kääritamist või hapuvadakut (tugevam äsja valmistatud juustu puhul) ning hapukalt piimjale aroomile võib lisanduda kergelt võine noot. |
| --- | --- |

b)

Maitse meenutab mahedat hapupiima, meeldiv järelmaitse kääritamist või hapuvadakut (tugevam äsja valmistatud juustu puhul) ning hapukalt piimjale aroomile võib lisanduda kergelt võine noot.

| c) | Puuduvad säilitus-, lisa- ja abiained.

  „Mozzarella di Gioia del Colle“ pind on sile või kergelt kiuline. Juust on läikiv, ei ole limane ega kihiline. Juust on valge ja võib olenevalt aastaajast olla ka kergelt õlgkollase tooniga. Lõikamisel peab juust olema elastne ja defektideta. Lõigatud juustust peaks välja voolama veidi valget vadakut.

  „Mozzarella di Gioia del Colle“ võib olla kolme kujuga: ümmargune, sõlme keeratud ja põimitud. Sõltuvalt kujust ja suurusest varieerub portsjoni kaal vahemikus 50 – 1 000 grammi. Juustu turustatakse konserveerivas vedelikus (vesi, võib olla lisatud soola ja kergelt hapestatud). |
| --- | --- |

c)

Puuduvad säilitus-, lisa- ja abiained.

„Mozzarella di Gioia del Colle“ pind on sile või kergelt kiuline. Juust on läikiv, ei ole limane ega kihiline. Juust on valge ja võib olenevalt aastaajast olla ka kergelt õlgkollase tooniga. Lõikamisel peab juust olema elastne ja defektideta. Lõigatud juustust peaks välja voolama veidi valget vadakut.

„Mozzarella di Gioia del Colle“ võib olla kolme kujuga: ümmargune, sõlme keeratud ja põimitud. Sõltuvalt kujust ja suurusest varieerub portsjoni kaal vahemikus 50 – 1 000 grammi. Juustu turustatakse konserveerivas vedelikus (vesi, võib olla lisatud soola ja kergelt hapestatud).

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Selle juustu valmistamiseks kasutatakse ainult toorest täislehmapiima, mis on kogutud kahe eraldi lüpsiseansi jooksul. Piima võib kuumtöödelda või pastöriseerida.

Juust on valmistatud vadaku starterkultuuri kasutamise traditsioonilise tava kohaselt.

„Mozzarella di Gioia del Colle“ valmistamiseks kasutatav piim on pärit Bruna, Frisona, Pezzata Rossa või Jersey tõugu veiste ja nende ristandite karjadest, kusjuures vähemalt 60 % piimalehmadele söödetavast kuivainest on rohi ja/või hein laia taimevalikuga heinamaadelt.

Lehmade dieet võib sisaldada ka teravilja- (mais, oder, nisu, kaer) ja kaunviljapõhiseid (soja, põldoad, põldherned) kontsentraate, jahu või helbeid, mida võib manustada ka täiendsöödana. Samuti võib kasutada jaanikaunade ja teravilja töötlemise kõrvalsaadusi – pehme nisu kliid ja peenkliid, kõva nisu peenkliid – tingimusel, et need ei ületa 40 % kuivainest. Lisaks võib lehmade dieeti täiendada vitamiinide ja mineraalainekompleksidega.

Et vältida „Mozzarella di Gioia del Colle“ kohaliku piirkonnaga seotusest tulenevate kvaliteediomaduste kahjustamist, peab vähemalt 60 % lehmade söödaks kasutatavatest toodetest pärinema punktis 4 kirjeldatud piirkonnast. Seda nõuet tuleb täita, kasutades nimetatud piirkonnas asuvatelt heinamaadelt saadud rohtu ja/või heina. Tegemist on sellise osaga söödast, mis on seotud seeduva kiudainega ja mis on laialt määratletud „rohttaimedena“ (rohi ja/või hein, karjamaa jne), ning sel on suur mõju piima keemilistele ja organoleptilistele omadustele.

Võttes arvesse geograafilisi, mulla- ja kliimatingimusi, ei ole see geograafiline piirkond kunagi olnud – ega ole ka edaspidi – sobiv sellise teravilja kasvatamiseks, nagu mais või õliseemnekultuurid, näiteks soja, kust saadakse proteiinsööta. Kuna kõnealust sööta ei saa asendada kvaliteetse kuivsöödaga, mis on pärit samast piirkonnast, peab olema lubatud kasutada täiendavaid kontsentraate ja sööta väljastpoolt piirkonda. Need tooted lagunevad ja lahustuvad vatsas kergesti (tera suurus on väiksem kui 0,8 cm – st ei suuda stimuleerida mao kontraktsioone), nii et need annavad energiat (peamiselt süsivesikute reservist, näiteks tärklisest) ja kergesti kättesaadavat valku mäletsejaliste mikrobioomi jaoks. Kuna aga nende roll piirdub mikrobioomi toetamise füsioloogilise funktsiooniga, ei avalda need mingit mõju piima või „Mozzarella di Gioia del Colle“ omadustele. Seetõttu kujutavad kohustuslik karjatamine ajal, mil see on võimalik (150 päeva), ja piirkonnas toodetud sööda rikas dieet endast neid dieedi aspekte, mis aitavad määrata tooraine ja valmistoote keemilised ja sensoorsed omadused. Seetõttu on need kaks põhielementi, mis ühendavad toorainet, valmistoodet ja territooriumi.

3.4.   Konkreetsed tootmisetapid, mis peavad toimuma kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmisprotsessi etapid – lehmade kasvatamine ja lüpsmine, piima kogumine ja töötlemine ning juustu valmistamine – toimuvad punktis 4 kirjeldatud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Kuna tegemist on värske tootega, mis kipub kiiresti riknema, tuleb „Mozzarella di Gioia del Colle“ pakendada samas rajatises, kus see on valmistatud, punktis 4 määratletud geograafilises piirkonnas.

Juustu „Mozzarella di Gioia del Colle“ võib turustada erineva kaaluga pakendites ja/või üksikportsjonitena. Seda turustatakse konserveerivas vedelikus (vesi, võib olla lisatud soola ja kergelt hapestatud).

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Logo (joonis 1) ja tootmiskuupäev tuleb trükkida pakendile, mida kasutatakse „Mozzarella di Gioia del Colle“ turustamiseks.

Joonisel 1 kujutatud logo peab olema märgistuse või pakendi ülemisel küljel ning külgedel selgelt nähtav. Joonisel 1 kujutatud logo peab olema nähtav pakendatud üksikportsjonide mõlemal küljel.

Image 3

Joonis 1. Logo

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Tootmispiirkond hõlmab Acquaviva delle Fonti, Alberobello, Altamura, Casamassima, Cassano delle Murge, Castellana Grotte, Conversano, Gioia del Colle, Gravina di Puglia, Locorotondo, Monopoli, Noci, Putignano, Sammichele di Bari, Santeramo Colle ja Turi omavalitsusüksusi Bari provintsis; Castellaneta, Crispiano, Laterza, Martina Franca, Massafra ja Mottola omavalitsusüksusi Taranto provintsis ja osa Matera omavalitsusüksusest, mis asub Altamura, Santeramo di Colle ja Laterza omavalitsusüksuste kõrval ning on piiritletud SS 99 ja SS 7 maanteedega.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond, kus seda juustu toodetakse, hõlmab Bari ja Taranto provintse Murge platool, kus on palju piimafarme (Frederico ajastu lehmafarme). Selles piirkonnas, kus farmid ja meiereid asuvad üsna tihedalt koos (paljud isegi samades hoonetes), on ammu olnud tava valmistada lehmapiimast toodet „Mozzarella di Gioia del Colle“: väljaandes „L’Italia agricola, giornale dedicato al miglioramento morale ed economico delle popolazioni rurali“ [Põllumajanduslik Itaalia, ajakiri, mis on pühendatud maapiirkondade rahvastiku moraalsele ja majanduslikule heaolule] (Redaelli, Milano) ilmusid juba 1885. aastal viited Apuulia suurepärasele mozzarella’le. Lisaks geograafilistele ning pinnase ja kliimaga seotud teatud iseärasustele on piirkond eristatav väga vana ja sügavalt juurdunud juustuvalmistamise traditsiooni poolest, mis on aja proovile vastu pidanud ja mida on põlvest põlve edasi antud. Mõlemad aspektid mõjutavad oluliselt piima ja juustu omadusi ning on peamised tegurid, mis seovad „Mozzarella di Gioia del Colle“ selle territooriumiga.

Eelkõige piima keemilis-füüsikalised ja toitainelised omadused on territooriumiga seotud loomadele antava sööda ning laiema keskkonna kaudu, kus loomi kasvatatakse. On hästi teada, et piima koostis on üldiselt tihedalt seotud zootehnilise keskkonnaga, milles loomad elavad, ning et lenduvate ainete tüüp on koostise jaoks väga oluline. Piima aromaatsed omadused sõltuvad nendest ainetest, mida osalt tekitab looma ainevahetus ja osalt keskkond. Keskkonnast tulenevad lenduvad ained võivad piima sisse sattuda kas seedimise (mäletsemise) või kopsude (sissehingamise) kaudu. Geograafilises piirkonnas, kus KPN „Mozzarella di Gioia del Colle“ on toodetud, on geograafilised, mulla- ja kliimatingimused viinud selliste looduslikult esinevate ja kultiveeritud taimesortide valikuni, mis on vastupidavad pseudostepi keskkonnale tüüpilistele kuumadele ja kuivadele tingimustele. Looduslik taimestik on enamasti kserofiilne ja sellesse kuuluvad aromaatsed rohud, nagu Thymus striatus, Ferula communis ja Foeniculum vulgare. Need taimed – ja kserofiilne taimestik üldiselt – on eriti rikkad polüfenoolide, terpeenide, karbonüülühendite ja muude lenduvate ainete poolest, millel võib olla otsene või kaudne mõju piima maitsele. See mõju on otsene, kui need kantakse üle muutmata kujul, ning kaudne, kui nad toimivad lähteainetena teiste lenduvate metaboliitide jaoks, mis mõjutavad lõhna. Loomade pidev viibimine selles keskkonnas soodustab seda, et aromaatsete omadustega lenduvad ained kanduvad edasi piima, eriti teatud aastaaegadel. Kokkuvõttes tagavad just kohustuslik karjatamine ja piirkonnas toodetud sööda rikas dieet piima iseloomulikud toite- ja funktsionaalsed omadused, nagu lipiidide ja lenduvate ainete sisaldus. Kohalikud keskkonnatingimused ja kariloomade kasvatamise tehnikad mängivad piima mikrofloora kujundamisel olulist rolli. Kõik need tegurid koos mõjutavad oluliselt „Mozzarella di Gioia del Colle“ organoleptilisi omadusi.

Mis puudutab töötlemistehnika mõju, siis on see traditsiooniline ja ajalooline meetod, mis võimaldab kasutada ainult värsket piima ja kohalikku vadakut (starterkultuuri). Piimale lisatav vadaku starterkultuur kujutab endast veel üht seost kohaliku territooriumiga, sest seda on valmistatud juba väga pikka aega samal viisil: kasutatakse eelmise päeva vadakut, mis on jäetud hapenduma, võimaldades sel rikastuda piimatoodetele iseloomulike piimaensüümidega. Need aspektid tagavad tugeva seose territooriumiga, sest kindlustavad, et suurem osa mikrobioloogilisest komponendist on kohalikku päritolu. Mikroobikomponendil on sensoorsete omaduste juures oluline roll, sest ta vastutab toote teiseste aroomide kujunemise eest. Vadaku starterkultuuri omapärane mikrobioloogilised omadused on tagatud osalt piima omadustega, millest see on saadud, kuid veel enam valmistusmeetodi ja keskkonnaga, milles see areneb. Starterkultuuris sisalduv kohalike mikroorganismide segu peegeldab tootmisprotsessi kõiki etappe ning kandub üle piimale ja seega ka valmistootele, põlistades seeläbi pidevalt seost territooriumiga. Meetodid, mida juustuvalmistaja kasutab vadaku käitlemiseks tünnis, toorjuustu laagerdamiseks ja hiljem segu töötlemiseks, moodustavad üheskoos veel ühe erilise seose territooriumiga. Tegelikult on kõigi töötlemisparameetrite kombinatsioonil mõju mikroobiökosüsteemile, mis on niigi üsna eripärane, kujundades seega käärimisprotsessi. Juustuvalmistaja teadmised on siin hädavajalikud, sest võimaldavad mikroobide kogumil areneda unikaalsel ja asendamatul viisil, andes tootele „Mozzarella di Gioia del Colle“ selle iseloomulikud sensoorsed omadused. Mis puutub maitsesse, siis selline kääritamine tekitab kergelt hapukaid noote koos meeldiva pärmise järelmaitsega, mis on tugevam värskelt valmistatud juustu puhul. Juustuvalmistamise protsessist tulenev aroom ühineb aroomiga, mis tuleneb piimast, st käärimisprotsessist (nn teisene aroom) ja mis tekitab piima, või ja happevadaku värskeid noote, ning aroomiga, mis tuleneb toorainest (nn esmane aroom) ja mida iseloomustavad õrnad taimsed ja loomsed noodid. Kokkuvõtteks kajastab esmane aroom tingimusi, kus lehmi kasvatati, kusjuures olulist rolli mängib kohalik sööt (rohi või hein), ning teisesed aroomid on seotud kohaliku mikroflooraga.

Lisaks eriomadustele, mida kujundavad loomade kasvatamisel ja juustu valmistamisel kasutatud tehnikad, mängivad rolli ka keskkonna-, ajaloo- ja kultuurimõjud. Olulised on nii maastik (Natura 2000), kohalik geoloogia (Apuulia Murge platoo piirkond, mida iseloomustavad kriidiajastu lubjakivi, kaljupaljandid ja vähenenud savid) kui ka kliima. Ajaloolises ja kultuurilises mõttes on tihedalt seotud toode ja piirkonna põllumajandustootmise viis: väikesed ja keskmise suurusega loomakasvatusettevõtted, mis on peamiselt kohalike tavade kohaselt organiseeritud pereettevõtted, kus veised veedavad palju aega karjamaal. Lisaks on palju tõendeid, mis näitavad mozzarella esinemist Gioia del Colle ajaloos, muu hulgas 28. augustil 1950. aastal Gioia del Colles asuva Istituto Luce toodetud dokumentaalfilm. Teised andmed näitavad, et kahekümnenda sajandi esimestel kümnenditel oli Gioia del Colle piirkonnas Bruna Alpina tõugu veiseid kasvatav farmer Clemente Milano esimene, kes kasutas oma varudest saadud piima selleks, et valmistada värsket piimatoodet, mida tuntakse kui mozzarella’t („Gioia del Colle, oggi [„Gioia del Colle täna“], toimetanud Giovanni Bozzo Japigia Editrice jaoks, Bari 1970). Giovanni Carano Donvito 1922. aasta artiklis mainitakse, et „Mozzarella di Gioia (del Colle)“ oli nii Rooma ja Napoli turul kui ka Baris, Tarantos, Lecces, Foggias ja teistes väiksemates linnades kõrgelt hinnatud, nõutud ja kallis toode „(La riforma sociale“ [„Sotsiaalreform“], F.S. Nitti, L. Roux, L. Einaudi – Roux e Viarengo, Torino). Lisaks on tõendeid, et alates 1960. aastatest on toimunud palju kohalikke üritusi, mille eesmärk on suurendada toote „Mozzarella di Gioia del Colle“ nähtavust.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

Tootespetsifikaadi terviktekst on kättesaadav veebisaidil: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

või

otse põllumajandus-, toiduaine- ja metsanduspoliitika ministeeriumi avalehel (www.politicheagricole.it), klõpsates linki „Prodotti DOP IGP“ [KPNi või KGTga tooted] (ekraani ülemises paremas osas), seejärel linki „Prodotti DOP IGP STG“ [KPNi, KGT või GTTga tooted] (ekraani vasakus ääres) ja lõpuks „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ [ELile hindamiseks esitatud spetsifikaadid].

---

OTSUSED

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/53

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2020/2019,

9. detsember 2020,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 8984 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse liidusiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1780 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Leedus ja Slovakkias. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides, kus on kinnitust leidnud kõnealuse taudi esinemine kodu- või uluksigadel (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“). Kõnealuse rakendusotsuse lisa I–IV osas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on muudetud mitu korda, et seoses sigade Aafrika katkuga võtta arvesse liidu epidemioloogilise olukorra muutusi, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa muudeti viimati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1780 (5) pärast kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilise olukorra muutusi Leedus ja Slovakkias.

| (2) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1780 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud kodusigadel Rumeenias ning uluksigadel Poolas. |
| --- | --- |

(2)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2020/1780 vastuvõtmise kuupäeva on sigade Aafrika katku uusi juhtumeid esinenud kodusigadel Rumeenias ning uluksigadel Poolas.

| (3) | 2020. aasta detsembris esines mitu sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Rumeenias Bistriţa-Năsăudi maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa II osas loetletud Rumeenia piirkond, kus hiljuti esinesid eespool nimetatud sigade Aafrika katku puhangud, nüüd loetleda kõnealuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas. |
| --- | --- |

(3)

2020. aasta detsembris esines mitu sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Rumeenias Bistriţa-Năsăudi maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Need sigade Aafrika katku puhangud kodusigadel kujutavad endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa II osas loetletud Rumeenia piirkond, kus hiljuti esinesid eespool nimetatud sigade Aafrika katku puhangud, nüüd loetleda kõnealuse lisa III osas, mitte selle lisa II osas.

| (4) | 2020. aasta detsembris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Iława maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Poola piirkond, kus hiljuti esines eespool nimetatud sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutist juhtumit. |
| --- | --- |

(4)

2020. aasta detsembris esines üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Iława maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas. See sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I osas loetletud Poola piirkond, kus hiljuti esines eespool nimetatud sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse rakendusotsuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutist juhtumit.

| (5) | Lisaks sellele esines 2020. aasta detsembris üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Grójeci maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku uus juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa I osas loetletud Poola piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutist juhtumit. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks sellele esines 2020. aasta detsembris üks sigade Aafrika katku juhtum uluksigadel Poolas Grójeci maakonna sellises piirkonnas, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asub praegu kõnealuse lisa I osas loetletud piirkonna vahetus läheduses. See sigade Aafrika katku uus juhtum uluksigadel kujutab endast riskitaseme suurenemist, mida tuleks kajastada kõnealuses lisas. Seega tuleks see praegu kõnealuse lisa I osas loetletud Poola piirkond, mis asub selle kõnealuse lisa II osas loetletud piirkonna vahetus, kus hiljuti esines sigade Aafrika katku juhtum, loetleda nüüd kõnealuse lisa II osas, mitte selle lisa I osas, ning praegu I osas esitatud piirkonna piirid tuleb uuesti määratleda ja neid tuleb laiendada, et võtta arvesse eespool nimetatud hiljutist juhtumit.

| (6) | Pidades silmas sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid kodusigadel Rumeenias ning hiljutisi sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel Poolas, ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas sigade Aafrika katku hiljutisi puhanguid kodusigadel Rumeenias ning hiljutisi sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel Poolas, ning võttes arvesse praegust epidemioloogilist olukorda liidus, on kõnealuste liikmesriikide piirkondadeks jaotamist uuesti hinnatud ja ajakohastatud. Lisaks sellele on ümber hinnatud ja ajakohastatud riskijuhtimismeetmed. Neid muudatusi tuleb kajastada rakendusotsuse 2014/709/EL lisas.

| (7) | Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenia puhul piiritleda uus piisava suurusega suure riskiga piirkond ja lisada see nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osa loetelusse. Lisaks sellele tuleks Poola puhul piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osa loetelusse. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra hiljutisi muutusi liidus ja võidelda taudi levikuga seotud riskidega ennetaval viisil, tuleks Rumeenia puhul piiritleda uus piisava suurusega suure riskiga piirkond ja lisada see nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa III osa loetelusse. Lisaks sellele tuleks Poola puhul piiritleda uued piisava suurusega suure riskiga piirkonnad ja lisada need nõuetekohaselt rakendusotsuse 2014/709/EL lisa I ja II osa loetelusse.

| (8) | Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse epidemioloogilise olukorra kiireloomulisust liidus seoses sigade Aafrika katku levikuga, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsuse 2014/709/EL lisasse tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. detsember 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

(5)  Komisjoni 27. novembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1780, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 399, 30.11.2020, lk 12).

5

---

LISA

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950950, 950960, 950970, 951950, 952050, 952750, 952850, 952950, 953050, 953150, 953650, 953660, 953750, 953850, 953960, 954250, 954260, 954350, 954450, 954550, 954650, 954750, 954850, 954860, 954950, 955050, 955150, 955250, 955260, 955270, 955350, 955450, 955510, 955650, 955750, 955760, 955850, 955950, 956050, 956060, 956150 és 956160 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Bács-Kiskun megye 600150, 600850, 601550, 601650, 601660, 601750, 601850, 601950, 602050, 603250, 603750 és 603850 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe, |
| --- | --- |

—

Budapest 1 kódszámú, vadgazdálkodási tevékenységre nem alkalmas területe,

| — | Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Csongrád-Csanád megye 800150, 800160, 800250, 802220, 802260, 802310 és 802450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 400150, 400250, 400351, 400352, 400450, 400550, 401150, 401250, 401350, 402050, 402350, 402360, 402850, 402950, 403050, 403250, 403350, 403450, 403550, 403650, 403750, 403950, 403960, 403970, 404570, 404650, 404750, 404850, 404950, 404960, 405050, 405750, 405850, 405950, 406050, 406150, 406550, 406650 és 406750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750150, 750160, 750260, 750350, 750450, 750460, 754450, 754550, 754560, 754570, 754650, 754750, 754950, 755050, 755150, 755250, 755350 és 755450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye 250150, 250250, 250350, 250450, 250460, 250550, 250650, 250750, 250850, 250950, 251050, 251150, 251250, 251350, 251360, 251450, 251550, 251650, 251750, 251850, 252150 és 252250, kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe. |
| --- | --- |

—

Pest megye 571550, 572150, 572250, 572350, 572550, 572650, 572750, 572850, 572950, 573150, 573250, 573260, 573350, 573360, 573450, 573850, 573950, 573960, 574050, 574150, 574350, 574360, 574550, 574650, 574750, 574850, 574860, 574950, 575050, 575150, 575250, 575350, 575550, 575650, 575750, 575850, 575950, 576050, 576150, 576250, 576350, 576450, 576650, 576750, 576850, 576950, 577050, 577150, 577350, 577450, 577650, 577850, 577950, 578050, 578150, 578250, 578350, 578360, 578450, 578550, 578560, 578650, 578850, 578950, 579050, 579150, 579250, 579350, 579450, 579460, 579550, 579650, 579750, 580250 és 580450 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe.

3.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Pāvilostas novada Vērgales pagasts, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Vērgales pagasts,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz rietumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Grobiņas novads, |
| --- | --- |

—

Grobiņas novads,

| — | Rucavas novada Dunikas pagasts. |
| --- | --- |

—

Rucavas novada Dunikas pagasts.

4.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Klaipėdos rajono savivaldybės: Agluonėnų, Priekulės, Veiviržėnų, Judrėnų, Endriejavo, Vėžaičių, Kretingalės ir Dauparų-Kvietinių seniūnijos,

| — | Palangos miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Palangos miesto savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija. |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybės: Nausodžio sen dalis nuo kelio 166 į pietryčius ir Kulių seniūnija.

5.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Wielbark i Rozogi w powiecie szczycieńskim,

| gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gminy Janowiec Kościelny, Janowo i część gminy Kozłowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| powiat działdowski, |
| --- |

powiat działdowski,

| część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

część gminy Dąbrówno położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy, w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Kisielice, Susz, miasto Iława i część gminy wiejskiej Iława położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy, w powiecie iławskim,

| powiat nowomiejski. |
| --- |

powiat nowomiejski.

| w województwie podlaskim:





  gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

gminy Wysokie Mazowieckie z miastem Wysokie Mazowieckie, Czyżew i część gminy Kulesze Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię koleją w powiecie wysokomazowieckim,

| gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Miastkowo, Nowogród, Śniadowo i Zbójna w powiecie łomżyńskim,

| gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gminy Szumowo, Zambrów z miastem Zambrów i część gminy Kołaki Kościelne położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| w województwie mazowieckim:





  powiat ostrołęcki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat ostrołęcki,

| powiat miejski Ostrołęka, |
| --- |

powiat miejski Ostrołęka,

| gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bielsk, Brudzeń Duży, Drobin, Gąbin, Łąck, Nowy Duninów, Radzanowo, Słupno i Stara Biała w powiecie płockim,

| powiat miejski Płock, |
| --- |

powiat miejski Płock,

| powiat sierpecki, |
| --- |

powiat sierpecki,

| powiat żuromiński, |
| --- |

powiat żuromiński,

| gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Andrzejewo, Brok, Stary Lubotyń, Szulborze Wielkie, Wąsewo, Ostrów Mazowiecka z miastem Ostrów Mazowiecka, część gminy Małkinia Górna położona na północ od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Dzierzgowo, Lipowiec Kościelny, miasto Mława, Radzanów, Szreńsk, Szydłowo i Wieczfnia Kościelna, w powiecie mławskim,

| powiat przasnyski, |
| --- |

powiat przasnyski,

| powiat makowski, |
| --- |

powiat makowski,

| gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Gzy, Obryte, Zatory, Pułtusk i część gminy Winnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy wyszkowski, |
| --- |

gminy wyszkowski,

| gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Jadów, Strachówka i Tłuszcz w powiecie wołomińskim,

| gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Korytnica, Liw, Łochów, Miedzna, Sadowne, Stoczek i miasto Węgrów w powiecie węgrowskim,

| gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Kowala, Wierzbica, część gminy Wolanów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie radomskim,

| powiat miejski Radom, |
| --- |

powiat miejski Radom,

| powiat szydłowiecki, |
| --- |

powiat szydłowiecki,

| powiat gostyniński, |
| --- |

powiat gostyniński,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Pruchnik, Rokietnica, Roźwienica, w powiecie jarosławskim,

| gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim, |
| --- |

gminy Fredropol, Krasiczyn, Krzywcza, Medyka, Orły, Żurawica, Przemyśl w powiecie przemyskim,

| powiat miejski Przemyśl, |
| --- |

powiat miejski Przemyśl,

| gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Gać, Jawornik Polski, Kańczuga, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na zachód od miasta Przeworsk i na zachód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na południe od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| powiat łańcucki, |
| --- |

powiat łańcucki,

| gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

gminy Trzebownisko, Głogów Małopolski i część gminy Sokołów Małopolski położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Dzikowiec, Kolbuszowa, Niwiska i Raniżów w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim, |
| --- |

gminy Borowa, Czermin, Gawłuszowice, Mielec z miastem Mielec, Padew Narodowa, Przecław, Tuszów Narodowy w powiecie mieleckim,

| w województwie świętokrzyskim:





  powiat opatowski, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

powiat opatowski,

| powiat sandomierski, |
| --- |

powiat sandomierski,

| gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim, |
| --- |

gminy Bogoria, Łubnice, Oleśnica, Osiek, Połaniec, Rytwiany i Staszów w powiecie staszowskim,

| gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim, |
| --- |

gmina Skarżysko Kościelne w powiecie skarżyskim,

| gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

gmina Wąchock, część gminy Brody położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 oraz na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogi: nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie, drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy oraz na północ od drogi nr 42 i część gminy Mirzec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno - wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| powiat ostrowiecki, |
| --- |

powiat ostrowiecki,

| gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim, |
| --- |

gminy Gowarczów, Końskie i Stąporków w powiecie koneckim,

| w województwie łódzkim:





  gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Łyszkowice, Kocierzew Południowy, Kiernozia, Chąśno, Nieborów, część gminy wiejskiej Łowicz położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 biegnącej od granicy miasta Łowicz do zachodniej granicy gminy oraz część gminy wiejskiej Łowicz położona na wschód od granicy miasta Łowicz i na północ od granicy gminy Nieborów w powiecie łowickim,

| gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim, |
| --- |

gminyCielądz, Rawa Mazowiecka z miastem Rawa Mazowiecka w powiecie rawskim,

| gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gminy Bolimów, Głuchów, Godzianów, Lipce Reymontowskie, Maków, Nowy Kawęczyn, Skierniewice, Słupia w powiecie skierniewickim,

| powiat miejski Skierniewice, |
| --- |

powiat miejski Skierniewice,

| gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

gminy Białaczów, Mniszków, Paradyż, Sławno i Żarnów w powiecie opoczyńskim,

| gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim, |
| --- |

gminy Czerniewice, Inowłódz, Lubochnia, Rzeczyca, Tomaszów Mazowiecki z miastem Tomaszów Mazowiecki i Żelechlinek w powiecie tomaszowskim,

| w województwie pomorskim:





  gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Ostaszewo, miasto Krynica Morska oraz część gminy Nowy Dwór Gdański położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim, |
| --- |

gminy Lichnowy, Miłoradz, Nowy Staw, Malbork z miastem Malbork w powiecie malborskim,

| gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim, |
| --- |

gminy Mikołajki Pomorskie, Stary Targ i Sztum w powiecie sztumskim,

| powiat gdański, |
| --- |

powiat gdański,

| Miasto Gdańsk, |
| --- |

Miasto Gdańsk,

| powiat tczewski, |
| --- |

powiat tczewski,

| powiat kwidzyński, |
| --- |

powiat kwidzyński,

| w województwie lubuskim:





  gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Przytoczna, Pszczew, Skwierzyna i część gminy Trzciel położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Lubniewice i Krzeszyce w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gminy Bogdaniec, Deszczno, Lubiszyn i część gminy Witnica położona na północny - wschód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Bolesławiec z miastem Bolesławiec, Gromadka i Osiecznica w powiecie bolesławieckim,

| gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim, |
| --- |

gmina Węgliniec w powiecie zgorzeleckim,

| gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gmina Chocianów i część gminy Przemków położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim, |
| --- |

gmina Jemielno, Niechlów i Góra w powiecie górowskim,

| gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim, |
| --- |

gmina Rudna i Lubin z miastem Lubin w powiecie lubińskim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Krzemieniewo, Rydzyna, część gminy Święciechowa położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 12w powiecie leszczyńskim,

| część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim, |
| --- |

część gminy Kwilcz położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24, część gminy Międzychód położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 24 w powiecie międzychodzkim,

| gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

gminy Lwówek, Kuślin, Opalenica, część gminy Miedzichowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gminy Granowo, Grodzisk Wielkopolski i część gminy Kamieniec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 w powiecie grodziskim,

| gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Czempiń, miasto Kościan, część gminy wiejskiej Kościan położona na północny – zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na wschód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Poznań, |
| --- |

powiat miejski Poznań,

| gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim, |
| --- |

gminy Buk, Dopiewo, Komorniki, Tarnowo Podgórne, Stęszew, Swarzędz, Pobiedziska, Czerwonak, Mosina, miasto Luboń, miasto Puszczykowo i część gminy Kórnik położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi: nr S11 biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 434 i drogę nr 434 biegnącą od tego skrzyżowania do południowej granicy gminy, część gminy Rokietnica położona na południowy zachód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz oraz część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na południe od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie poznańskim,

| gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim, |
| --- |

gmina Kiszkowo i część gminy Kłecko położona na zachód od rzeki Mała Wełna w powiecie gnieźnieńskim,

| gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

gminy Lubasz, Czarnków z miastem Czarnków, część gminy Połajewo na położona na północ od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Wieleń położona na południe od linii kolejowej biegnącej od wschodniej granicy gminy przez miasto Wieleń i miejscowość Herburtowo do zachodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim, |
| --- |

gminy Duszniki, Kaźmierz, Pniewy, Ostroróg, Wronki, miasto Szamotuły i część gminy Szamotuły położona na zachód od zachodniej granicy miasta Szamotuły i na południe od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły, do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na zachód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na zachód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim,

| gmina Budzyń w powiecie chodzieskim, |
| --- |

gmina Budzyń w powiecie chodzieskim,

| gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim, |
| --- |

gminy Mieścisko, Skoki i Wągrowiec z miastem Wągrowiec w powiecie wągrowieckim,

| gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gmina Dobrzyca i część gminy Gizałki położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| gmina Zagórów w powiecie słupeckim, |
| --- |

gmina Zagórów w powiecie słupeckim,

| gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim, |
| --- |

gmina Pyzdry w powiecie wrzesińskim,

| gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim, |
| --- |

gminy Kotlin, Żerków i część gminy Jarocin położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr S11 i 15 w powiecie jarocińskim,

| gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim, |
| --- |

gmina Rozdrażew, część gminy Koźmin Wielkopolski położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15, część gminy Krotoszyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 15 oraz na wschód od granic miasta Krotoszyn w powiecie krotoszyńskim,

| gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Nowe Skalmierzyce, Raszków, Ostrów Wielkopolski z miastem Ostrów Wielkopolski w powiecie ostrowskim,

| powiat miejski Kalisz, |
| --- |

powiat miejski Kalisz,

| gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Ceków – Kolonia, Godziesze Wielkie, Koźminek, Lisków, Mycielin, Opatówek, Szczytniki w powiecie kaliskim,

| gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim, |
| --- |

gmina Malanów i część gminy Tuliszków położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 72 w powiecie tureckim,

| gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim, |
| --- |

gminy Rychwał, Rzgów, część gminy Grodziec położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 443, część gminy Stare Miasto położona na południe od linii wyznaczonej przez autostradę nr A2 w powiecie konińskim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim, |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na północny wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim,

| gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim. |
| --- |

gmina Mieszkowice w powiecie gryfińskim.

6.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Vranov nad Topľou, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Humenné, |
| --- | --- |

—

the whole district of Humenné,

| — | the whole district of Snina, |
| --- | --- |

—

the whole district of Snina,

| — | the whole district of Medzilaborce |
| --- | --- |

—

the whole district of Medzilaborce

| — | the whole district of Stropkov |
| --- | --- |

—

the whole district of Stropkov

| — | the whole district of Svidník, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Svidník, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Bardejov, except municipalities included in part II,

| — | the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III, |
| --- | --- |

—

the whole district of Sobrance, except municipalities included in part III,

| — | in the district of Michalovce municipality Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce municipality Strážske,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipalities of Uhorná, Smolnícka Huta, Mníšek nad Hnilcom, Prakovce, Helcmanovce, Gelnica, Kojšov, Veľký Folkmár, Jaklovce, Žakarovce, Margecany, Henclová and Stará Voda,

| — | in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Prešov, except municipalities included in part II,

| — | in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

in the whole district of Sabinov, except municipalities included in part II,

| — | in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron„ Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava, |
| --- | --- |

—

in the district Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Šambron„ Hromoš, Vislanka, Ďurková, Plavnica, Plaveč, Ľubotín, Údol, Orlov, Starina, Legnava,

| — | in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica, |
| --- | --- |

—

in the district of Rožňava, the whole municipalities of Brzotín, Gočaltovo, Honce, Jovice, Kružná, Kunová Teplica, Pača, Pašková, Pašková, Rakovnica,

| — | Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar, |
| --- | --- |

—

Rozložná, Rožňavské Bystré, Rožňava, Rudná, Štítnik, Vidová, Čučma and Betliar,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Držkovce, Chvalová, Gemerské Teplice, Gemerský Sad, Hucín, Jelšava, Leváre, Licince, Nadraž, Prihradzany, Sekerešovo, Šivetice, Kameňany, Višňové, Rybník and Sása, Turčok, Rákoš, Sirk, Hrlica, Ploské, Ratková,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipality of Strážske,

| — | in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No. 526 not included in Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, municipalities located south of the road No. 526 not included in Part II,

| — | in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša, |
| --- | --- |

—

in the district of Lučenec, the whole municipalities of Trenč, Veľká nad Ipľom, Jelšovec, Panické Dravce, Lučenec, Kalonda, Rapovce, Trebeľovce, Mučín, Lipovany, Pleš, Fiľakovské Kováče, Ratka, Fiľakovo, Biskupice, Belina, Radzovce, Čakanovce, Šiatorská Bukovinka, Čamovce, Šurice, Halič, Mašková, Ľuboreč, Šíd and Prša,

| — | in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada. |
| --- | --- |

—

in the district of Veľký Krtíš, the whole municipalities of Ipeľské Predmostie, Veľká Ves nad Ipľom, Sečianky, Kleňany, Hrušov, Vinica, Balog nad Ipľom, Dolinka, Kosihy nad Ipľom, Ďurkovce, Širákov, Kamenné Kosihy, Seľany, Veľká Čalomija, Malá Čalomija, Koláre, Trebušovce, Chrastince, Lesenice, Slovenské Ďarmoty, Opatovská Nová Ves, Bátorová, Nenince, Záhorce, Želovce, Sklabiná, Nová Ves, Obeckov, Vrbovka, Kiarov, Kováčovce, Zombor, Olováry, Čeláre, Glabušovce, Veľké Straciny, Malé Straciny, Malý Krtíš, Veľký Krtíš, Pôtor, Veľké Zlievce, Malé Zlievce, Bušince, Muľa, Ľuboriečka, Dolná Strehová, Vieska, Slovenské Kľačany, Horná Strehová, Chrťany and Závada.

7.   Kreeka

Järgmised piirkonnad Kreekas:

| — | in the regional unit of Drama:






  — | the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Drama:

—

the community departments of Sidironero and Skaloti and the municipal departments of Livadero and Ksiropotamo (in Drama municipality),

| — | the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Paranesti (in Paranesti municipality),

| — | the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kokkinogeia, Mikropoli, Panorama, Pyrgoi (in Prosotsani municipality),

| — | the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Kato Nevrokopi, Chrysokefalo, Achladea, Vathytopos, Volakas, Granitis, Dasotos, Eksohi, Katafyto, Lefkogeia, Mikrokleisoura, Mikromilea, Ochyro, Pagoneri, Perithorio, Kato Vrontou and Potamoi (in Kato Nevrokopi municipality),

| — | in the regional unit of Xanthi:






  — | the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Xanthi:

—

the municipal departments of Kimmerion, Stavroupoli, Gerakas, Dafnonas, Komnina, Kariofyto and Neochori (in Xanthi municipality),

| — | the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality), |
| --- | --- |

—

the community departments of Satres, Thermes, Kotyli, and the municipal departments of Myki, Echinos and Oraio and (in Myki municipality),

| — | the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality), |
| --- | --- |

—

the community department of Selero and the municipal department of Sounio (in Avdira municipality),

| — | in the regional unit of Rodopi:






  — | the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Rodopi:

—

the municipal departments of Komotini, Anthochorio, Gratini, Thrylorio, Kalhas, Karydia, Kikidio, Kosmio, Pandrosos, Aigeiros, Kallisti, Meleti, Neo Sidirochori and Mega Doukato (in Komotini municipality),

| — | the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Ipio, Arriana, Darmeni, Archontika, Fillyra, Ano Drosini, Aratos and the Community Departments Kehros and Organi (in Arriana municipality),

| — | the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Iasmos, Sostis, Asomatoi, Polyanthos and Amvrosia and the community department of Amaxades (in Iasmos municipality),

| — | the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal department of Amaranta (in Maroneia Sapon municipality),

| — | in the regional unit of Evros:






  — | the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Evros:

—

the municipal departments of Kyriaki, Mandra, Mavrokklisi, Mikro Dereio, Protokklisi, Roussa, Goniko, Geriko, Sidirochori, Megalo Derio, Sidiro, Giannouli, Agriani and Petrolofos (in Soufli municipality),

| — | the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dikaia, Arzos, Elaia, Therapio, Komara, Marasia, Ormenio, Pentalofos, Petrota, Plati, Ptelea, Kyprinos, Zoni, Fulakio, Spilaio, Nea Vyssa, Kavili, Kastanies, Rizia, Sterna, Ampelakia, Valtos, Megali Doxipara, Neochori and Chandras (in Orestiada municipality),

| — | the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Asvestades, Ellinochori, Karoti, Koufovouno, Kiani, Mani, Sitochori, Alepochori, Asproneri, Metaxades, Vrysika, Doksa, Elafoxori, Ladi, Paliouri and Poimeniko (in Didymoteixo municipality),

| — | in the regional unit of Serres:






  — | the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality), |
| --- | --- | --- |

—

in the regional unit of Serres:

—

the municipal departments of Kerkini, Livadia, Makrynitsa, Neochori, Platanakia, Petritsi, Akritochori, Vyroneia, Gonimo, Mandraki, Megalochori, Rodopoli, Ano Poroia, Katw Poroia, Sidirokastro, Vamvakophyto, Promahonas, Kamaroto, Strymonochori, Charopo, Kastanousi and Chortero and the community departments of Achladochori, Agkistro and Kapnophyto (in Sintiki municipality),

| — | the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality), |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Serres, Elaionas and Oinoussa and the community departments of Orini and Ano Vrontou (in Serres municipality),

| — | the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality). |
| --- | --- |

—

the municipal departments of Dasochoriou, Irakleia, Valtero, Karperi, Koimisi, Lithotopos, Limnochori, Podismeno and Chrysochorafa (in Irakleia municipality).

8.   Saksamaa

Järgmised piirkonnad Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Alt Zauche-Wußwerk,

| Gemeinde Byhleguhre-Byhlen, |
| --- |

Gemeinde Byhleguhre-Byhlen,

| Gemeinde Märkische Heide, |
| --- |

Gemeinde Märkische Heide,

| Gemeinde Neu Zauche, |
| --- |

Gemeinde Neu Zauche,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Groß Liebitz, Guhlen, Mochow und Siegadel,

| Gemeinde Spreewaldheide, |
| --- |

Gemeinde Spreewaldheide,

| Gemeinde Straupitz mit der Gemarkung Straupitz, |
| --- |

Gemeinde Straupitz mit der Gemarkung Straupitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Neuhardenberg, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Neuhardenberg,

| Gemeinde Gusow-Platkow, |
| --- |

Gemeinde Gusow-Platkow,

| Gemeinde Lietzen, |
| --- |

Gemeinde Lietzen,

| Gemeinde Falkenhagen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Falkenhagen (Mark),

| Gemeinde Zeschdorf, |
| --- |

Gemeinde Zeschdorf,

| Gemeinde Treplin, |
| --- |

Gemeinde Treplin,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Wüste-Kunersdorf, Wulkow bei Booßen, Schönfließ, Mallnow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch, Carzig – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe mit den Gemarkungen Niederjesar, Alt Mahlisch, Carzig – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Dolgelin – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf mit den Gemarkungen Neu Mahlisch, Libbenichen – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Dolgelin – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden mit den Gemarkungen Marxdorf, Neuentempel, Diedersdorf, Worin, Görlsdorf, Alt Rosenthal, Friedersdorf – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden mit den Gemarkungen Marxdorf, Neuentempel, Diedersdorf, Worin, Görlsdorf, Alt Rosenthal, Friedersdorf – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde, |
| --- |

Gemeinde Müncheberg mit den Gemarkungen Trebnitz und Jahnsfelde,

| Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit den Gemarkungen Steintoch, Neu Rosenthal, Letschin, Kiehnwerder, Sietzing, Kienitz, Wilhelmsaue, Posedin, Solikante, Klein Neuendorf, Neubarnim, Ortwig, Groß Neuendorf, Ortwig Graben, Mehrin-Graben und Zelliner Loose,

| Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, Werbig – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Langsow – westlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow mit den Gemarkungen Seelow – westlich der Bahnstrecke RB 60, Werbig – westlich der Bahnstrecke RB 60 und Langsow – westlich der Bahnstrecke RB 60,

| Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Storkow (Mark), |
| --- |

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Storkow (Mark),

| Gemeinde Wendisch Rietz, |
| --- |

Gemeinde Wendisch Rietz,

| Gemeinde Reichenwalde, |
| --- |

Gemeinde Reichenwalde,

| Gemeinde Diensdorf-Radlow, |
| --- |

Gemeinde Diensdorf-Radlow,

| Gemeinde Bad Saarow, |
| --- |

Gemeinde Bad Saarow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Buckow, Glienicke, Behrensdorf, Ahrensdorf, Herzberg, Görzig, Pfaffendorf, Sauen, Wilmersdorf (G), Neubrück, Drahendorf, Alt Golm,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Briescht, Kossenblatt, Werder, Görsdorf (B), Wiesendorf, Wulfersdorf, Falkenberg (T), Lindenberg,

| Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Dunnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg, |
| --- |

Gemeinde Steinhöfel mit den Gemarkungen Dunnitz, Steinhöfel, Hasenfelde, Ahrensdorf, Heinersdorf, Tempelberg,

| Gemeinde Langewahl, |
| --- |

Gemeinde Langewahl,

| Gemeinde Berkenbrück, |
| --- |

Gemeinde Berkenbrück,

| Gemeinde Briesen (Mark), |
| --- |

Gemeinde Briesen (Mark),

| Gemeinde Jacobsdorf, |
| --- |

Gemeinde Jacobsdorf,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Jänschwalde, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Jänschwalde,

| Gemeinde Peitz, |
| --- |

Gemeinde Peitz,

| Gemeinde Tauer, |
| --- |

Gemeinde Tauer,

| Gemeinde Turnow-Preilack, |
| --- |

Gemeinde Turnow-Preilack,

| Gemeinde Drachhausen, |
| --- |

Gemeinde Drachhausen,

| Gemeinde Schmogrow-Fehrow, |
| --- |

Gemeinde Schmogrow-Fehrow,

| Gemeinde Drehnow, |
| --- |

Gemeinde Drehnow,

| Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf, |
| --- |

Gemeinde Guben mit der Gemarkung Schlagsdorf,

| Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerrkwitz, Groß Gastrose, |
| --- |

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Grabko, Kerrkwitz, Groß Gastrose,

| kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder), |
| --- |

kreisfreie Stadt Frankfurt (Oder),

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Gablenz, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Gablenz,

| Gemeinde Bad Muskau, |
| --- |

Gemeinde Bad Muskau,

| Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Krauschwitz sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes, |
| --- |

Gemeinde Rietschen sofern nicht bereits Teil des Gefährdeten Gebietes,

| Gemeinde Hähnichen, |
| --- |

Gemeinde Hähnichen,

| Gemeinde Rothenburg/O. L., |
| --- |

Gemeinde Rothenburg/O. L.,

| Gemeinde Neiße-Aue, |
| --- |

Gemeinde Neiße-Aue,

| Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4. |
| --- |

Gemeinde Görlitz nördlich der Bundesautobahn 4.

II OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Haskovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Haskovo,

| — | the whole region of Yambol, |
| --- | --- |

—

the whole region of Yambol,

| — | the whole region of Stara Zagora, |
| --- | --- |

—

the whole region of Stara Zagora,

| — | the whole region of Pernik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pernik,

| — | the whole region of Kyustendil, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kyustendil,

| — | the whole region of Plovdiv, |
| --- | --- |

—

the whole region of Plovdiv,

| — | the whole region of Pazardzhik, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pazardzhik,

| — | the whole region of Smolyan, |
| --- | --- |

—

the whole region of Smolyan,

| — | the whole region of Burgas excluding the areas in Part III. |
| --- | --- |

—

the whole region of Burgas excluding the areas in Part III.

2.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond). |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariik (välja arvatud Hiiu maakond).

3.   Ungari

Järgmised piirkonnad Ungaris:

| — | Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Békés megye 950150, 950250, 950350, 950450, 950550, 950650, 950660, 950750, 950850, 950860, 951050, 951150, 951250, 951260, 951350, 951450, 951460, 951550, 951650, 951750, 952150, 952250, 952350, 952450, 952550, 952650, 953250, 953260, 953270, 953350, 953450, 953550, 953560, 953950, 954050, 954060, 954150, 956250, 956350, 956450, 956550, 956650 és 956750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Borsod-Abaúj-Zemplén megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Fejér megye 403150, 403160, 403260, 404250, 404550, 404560, 405450, 405550, 405650, 406450 és 407050 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Hajdú-Bihar megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe, |
| --- | --- |

—

Heves megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe,

| — | Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Jász-Nagykun-Szolnok megye 750250, 750550, 750650, 750750, 750850, 750970, 750980, 751050, 751150, 751160, 751250, 751260, 751350, 751360, 751450, 751460, 751470, 751550, 751650, 751750, 751850, 751950, 752150, 752250, 752350, 752450, 752460, 752550, 752560, 752650, 752750, 752850, 752950, 753060, 753070, 753150, 753250, 753310, 753450, 753550, 753650, 753660, 753750, 753850, 753950, 753960, 754050, 754150, 754250, 754360, 754370, 754850, 755550, 755650 és 755750 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Komárom-Esztergom megye: 251950, 252050, 252350, 252450, 252460, 252550, 252650, 252750, 252850, 252860, 252950, 252960, 253050, 253150, 253250, 253350, 253450 és 253550 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Nógrád megye valamennyi vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe, |
| --- | --- |

—

Pest megye 570150, 570250, 570350, 570450, 570550, 570650, 570750, 570850, 570950, 571050, 571150, 571250, 571350, 571650, 571750, 571760, 571850, 571950, 572050, 573550, 573650, 574250, 577250, 580050 és 580150 kódszámú vadgazdálkodási egységeinek teljes területe,

| — | Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe. |
| --- | --- |

—

Szabolcs-Szatmár-Bereg megye valamennyi vadgazdálkodási egységének teljes területe.

4.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Ādažu novads, |
| --- | --- |

—

Ādažu novads,

| — | Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Aizputes, Cīravas un Lažas pagasts, Kalvenes pagasta daļa uz rietumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz dienvidiem no autoceļa A9, uz rietumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz rietumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, Aizputes pilsēta,

| — | Aglonas novads, |
| --- | --- |

—

Aglonas novads,

| — | Aizkraukles novads, |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads,

| — | Aknīstes novads, |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads,

| — | Alojas novads, |
| --- | --- |

—

Alojas novads,

| — | Alsungas novads, |
| --- | --- |

—

Alsungas novads,

| — | Alūksnes novads, |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads,

| — | Amatas novads, |
| --- | --- |

—

Amatas novads,

| — | Apes novads, |
| --- | --- |

—

Apes novads,

| — | Auces novads, |
| --- | --- |

—

Auces novads,

| — | Babītes novads, |
| --- | --- |

—

Babītes novads,

| — | Baldones novads, |
| --- | --- |

—

Baldones novads,

| — | Baltinavas novads, |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads,

| — | Balvu novads, |
| --- | --- |

—

Balvu novads,

| — | Bauskas novads, |
| --- | --- |

—

Bauskas novads,

| — | Beverīnas novads, |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads,

| — | Brocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads,

| — | Burtnieku novads, |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads,

| — | Carnikavas novads, |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads,

| — | Cēsu novads |
| --- | --- |

—

Cēsu novads

| — | Cesvaines novads, |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads,

| — | Ciblas novads, |
| --- | --- |

—

Ciblas novads,

| — | Dagdas novads, |
| --- | --- |

—

Dagdas novads,

| — | Daugavpils novads, |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads,

| — | Dobeles novads, |
| --- | --- |

—

Dobeles novads,

| — | Dundagas novads, |
| --- | --- |

—

Dundagas novads,

| — | Durbes novads, |
| --- | --- |

—

Durbes novads,

| — | Engures novads, |
| --- | --- |

—

Engures novads,

| — | Ērgļu novads, |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads,

| — | Garkalnes novads, |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads,

| — | Gulbenes novads, |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads,

| — | Iecavas novads, |
| --- | --- |

—

Iecavas novads,

| — | Ikšķiles novads, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads,

| — | Ilūkstes novads, |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads,

| — | Inčukalna novads, |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads,

| — | Jaunjelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads,

| — | Jaunpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads,

| — | Jaunpils novads, |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads,

| — | Jēkabpils novads, |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads,

| — | Jelgavas novads, |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads,

| — | Kandavas novads, |
| --- | --- |

—

Kandavas novads,

| — | Kārsavas novads, |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads,

| — | Ķeguma novads, |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads,

| — | Ķekavas novads, |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads,

| — | Kocēnu novads, |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads,

| — | Kokneses novads, |
| --- | --- |

—

Kokneses novads,

| — | Krāslavas novads, |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads,

| — | Krimuldas novads, |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads,

| — | Krustpils novads, |
| --- | --- |

—

Krustpils novads,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1296, Padures, Rumbas, Rendas, Kabiles, Vārmes, Pelču, Ēdoles, Īvandes, Kurmāles, Turlavas, Gudenieku un Snēpeles pagasts, Kuldīgas pilsēta,

| — | Lielvārdes novads, |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads,

| — | Līgatnes novads, |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads,

| — | Limbažu novads, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads,

| — | Līvānu novads, |
| --- | --- |

—

Līvānu novads,

| — | Lubānas novads, |
| --- | --- |

—

Lubānas novads,

| — | Ludzas novads, |
| --- | --- |

—

Ludzas novads,

| — | Madonas novads, |
| --- | --- |

—

Madonas novads,

| — | Mālpils novads, |
| --- | --- |

—

Mālpils novads,

| — | Mārupes novads, |
| --- | --- |

—

Mārupes novads,

| — | Mazsalacas novads, |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads,

| — | Mērsraga novads, |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads,

| — | Naukšēnu novads, |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads,

| — | Neretas novads, |
| --- | --- |

—

Neretas novads,

| — | Ogres novads, |
| --- | --- |

—

Ogres novads,

| — | Olaines novads, |
| --- | --- |

—

Olaines novads,

| — | Ozolnieku novads, |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads,

| — | Pārgaujas novads, |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads,

| — | Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Pāvilostas novada Sakas pagasts, Pāvilostas pilsēta,

| — | Pļaviņu novads, |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads,

| — | Preiļu novads, |
| --- | --- |

—

Preiļu novads,

| — | Priekules novads, |
| --- | --- |

—

Priekules novads,

| — | Priekuļu novads, |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads,

| — | Raunas novads, |
| --- | --- |

—

Raunas novads,

| — | republikas pilsēta Daugavpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils,

| — | republikas pilsēta Jelgava, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava,

| — | republikas pilsēta Jēkabpils, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils,

| — | republikas pilsēta Jūrmala, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala,

| — | republikas pilsēta Rēzekne, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne,

| — | republikas pilsēta Valmiera, |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera,

| — | Rēzeknes novads, |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads,

| — | Riebiņu novads, |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads,

| — | Rojas novads, |
| --- | --- |

—

Rojas novads,

| — | Ropažu novads, |
| --- | --- |

—

Ropažu novads,

| — | Rugāju novads, |
| --- | --- |

—

Rugāju novads,

| — | Rundāles novads, |
| --- | --- |

—

Rundāles novads,

| — | Rūjienas novads, |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads,

| — | Salacgrīvas novads, |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads,

| — | Salas novads, |
| --- | --- |

—

Salas novads,

| — | Salaspils novads, |
| --- | --- |

—

Salaspils novads,

| — | Saldus novads, |
| --- | --- |

—

Saldus novads,

| — | Saulkrastu novads, |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads,

| — | Sējas novads, |
| --- | --- |

—

Sējas novads,

| — | Siguldas novads, |
| --- | --- |

—

Siguldas novads,

| — | Skrīveru novads, |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads,

| — | Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Raņķu pagasta daļa uz ziemeļiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes,

| — | Smiltenes novads, |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads,

| — | Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes, |
| --- | --- |

—

Stopiņu novada daļa, kas atrodas uz austrumiem no autoceļa V36, P4 un P5, Acones ielas, Dauguļupes ielas un Dauguļupītes,

| — | Strenču novads, |
| --- | --- |

—

Strenču novads,

| — | Talsu novads, |
| --- | --- |

—

Talsu novads,

| — | Tērvetes novads, |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads,

| — | Tukuma novads, |
| --- | --- |

—

Tukuma novads,

| — | Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106, |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Vaiņodes pagasts un Embūtes pagasta daļa uz dienvidiem autoceļa P116, P106,

| — | Valkas novads, |
| --- | --- |

—

Valkas novads,

| — | Varakļānu novads, |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads,

| — | Vārkavas novads, |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads,

| — | Vecpiebalgas novads, |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads,

| — | Vecumnieku novads, |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads,

| — | Ventspils novads, |
| --- | --- |

—

Ventspils novads,

| — | Viesītes novads, |
| --- | --- |

—

Viesītes novads,

| — | Viļakas novads, |
| --- | --- |

—

Viļakas novads,

| — | Viļānu novads, |
| --- | --- |

—

Viļānu novads,

| — | Zilupes novads. |
| --- | --- |

—

Zilupes novads.

5.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė,

| — | Alytaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė,

| — | Anykščių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė,

| — | Akmenės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Akmenės rajono savivaldybė,

| — | Birštono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė,

| — | Biržų miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų miesto savivaldybė,

| — | Biržų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Biržų rajono savivaldybė,

| — | Druskininkų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė,

| — | Elektrėnų savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė,

| — | Ignalinos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė,

| — | Jonavos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė,

| — | Joniškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Joniškio rajono savivaldybė,

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Eržvilko, Girdžių, Jurbarko miesto, Jurbarkų, Raudonės, Šimkaičių, Skirsnemunės, Smalininkų, Veliuonos ir Viešvilės seniūnijos,

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė,

| — | Kalvarijos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė,

| — | Kauno miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Batniavos, Ežerėlio, Domeikavos, Garliavos, Garliavos apylinkių, Karmėlavos, Kulautuvos, Lapių, Linksmakalnio, Neveronių, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Vandžiogalos, Užliedžių, Vilkijos, ir Zapyškio seniūnijos, Babtų seniūnijos dalis į rytus nuo kelio A1, ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kazlų rūdos savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kazlų rūdos savivaldybė,

| — | Kelmės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kelmės rajono savivaldybė,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Dotnuvos, Gudžiūnų, Kėdainių miesto, Krakių, Pelėdnagių, Surviliškio, Šėtos, Truskavos, Vilainių ir Josvainių seniūnijos dalis į šiaurę ir rytus nuo kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Kupiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kupiškio rajono savivaldybė,

| — | Kretingos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Kretingos rajono savivaldybė,

| — | Lazdijų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė,

| — | Marijampolės savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė,

| — | Mažeikių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Mažeikių rajono savivaldybė,

| — | Molėtų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė,

| — | Pagėgių savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pagėgių savivaldybė,

| — | Pakruojo rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio rajono savivaldybė,

| — | Panevėžio miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė,

| — | Pasvalio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Pasvalio rajono savivaldybė,

| — | Radviliškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė,

| — | Rietavo savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rietavo savivaldybė,

| — | Prienų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Žlibinų, Stalgėnų, Nausodžio sen dalis nuo kelio Nr. 166 į šiaurės vakarus, Plungės miesto ir Šateikių seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Betygalos, Girkalnio, Kalnujų, Nemakščių, Pagojukų, Paliepių, Raseinių miesto, Raseinių, Šiluvos, Viduklės seniūnijos,

| — | Rokiškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Aleksandrijos, Ylakių, Lenkimų, Mosėdžio, Skuodo ir Skuodo miesto seniūnijos,

| — | Šakių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė,

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė,

| — | Šiaulių miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių miesto savivaldybė,

| — | Šiaulių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šiaulių rajono savivaldybė,

| — | Šilutės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilutės rajono savivaldybė,

| — | Širvintų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė,

| — | Šilalės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Šilalės rajono savivaldybė,

| — | Švenčionių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė,

| — | Tauragės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Tauragės rajono savivaldybė,

| — | Telšių rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Telšių rajono savivaldybė,

| — | Trakų rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė,

| — | Ukmergės rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė,

| — | Utenos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė,

| — | Varėnos rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė,

| — | Vilniaus miesto savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė,

| — | Vilniaus rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė,

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė,

| — | Visagino savivaldybė, |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė,

| — | Zarasų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė.

6.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Kalinowo, Stare Juchy, Prostki oraz gmina wiejska Ełk w powiecie ełckim,

| powiat elbląski, |
| --- |

powiat elbląski,

| powiat miejski Elbląg, |
| --- |

powiat miejski Elbląg,

| powiat gołdapski, |
| --- |

powiat gołdapski,

| powiat piski, |
| --- |

powiat piski,

| gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

gminy Górowo Iławeckie z miastem Górowo Iławeckie i Sępopol w powiecie bartoszyckim,

| gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Biskupiec, Kolno, część gminy Olsztynek położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gmina Grunwald, część gminy Małdyty położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na południe od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Dąbrówno położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 542 biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Dąbrówno, a następnie na zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Dąbrówno przez miejscowości Zamkowy Młyn – Wądzyń do południowej granicy gminy w powiecie ostródzkim,

| powiat giżycki, |
| --- |

powiat giżycki,

| powiat braniewski, |
| --- |

powiat braniewski,

| powiat kętrzyński, |
| --- |

powiat kętrzyński,

| gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Lubomino i Orneta w powiecie lidzbarskim,

| gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim, |
| --- |

gmina Nidzica i część gminy Kozłowo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Rączki – Kownatki – Gardyny w powiecie nidzickim,

| gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim, |
| --- |

gminy Dźwierzuty, Jedwabno, Pasym, Szczytno i miasto Szczytno i Świętajno w powiecie szczycieńskim,

| powiat mrągowski, |
| --- |

powiat mrągowski,

| gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim, |
| --- |

gminy Lubawa, miasto Lubawa, Zalewo i część gminy wiejskiej Iława położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 16 biegnącą od wschodniej granicy gminy do granicy miasta Iława, a następnie na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od południowej granicy gminy miasta Iława przez miejscowość Katarzynki do południowej granicy gminy w powiecie iławskim,

| powiat węgorzewski, |
| --- |

powiat węgorzewski,

| w województwie podlaskim:





  powiat bielski, |
| --- |

w województwie podlaskim:

powiat bielski,

| powiat grajewski, |
| --- |

powiat grajewski,

| powiat moniecki, |
| --- |

powiat moniecki,

| powiat sejneński, |
| --- |

powiat sejneński,

| gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim, |
| --- |

gminy Łomża, Piątnica, Jedwabne, Przytuły i Wizna w powiecie łomżyńskim,

| powiat miejski Łomża, |
| --- |

powiat miejski Łomża,

| powiat siemiatycki, |
| --- |

powiat siemiatycki,

| powiat hajnowski, |
| --- |

powiat hajnowski,

| gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim, |
| --- |

gminy Ciechanowiec, Klukowo, Szepietowo, Kobylin-Borzymy, Nowe Piekuty, Sokoły i część gminy Kulesze Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie wysokomazowieckim,

| gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim, |
| --- |

gmina Rutki i część gminy Kołaki Kościelne położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie zambrowskim,

| powiat kolneński z miastem Kolno, |
| --- |

powiat kolneński z miastem Kolno,

| powiat białostocki, |
| --- |

powiat białostocki,

| gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

gminy Filipów, Jeleniewo, Przerośl, Raczki, Rutka-Tartak, Suwałki, Szypliszki Wiżajny oraz część gminy Bakałarzewo położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na północny - wschód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| powiat miejski Suwałki, |
| --- |

powiat miejski Suwałki,

| powiat augustowski, |
| --- |

powiat augustowski,

| powiat sokólski, |
| --- |

powiat sokólski,

| powiat miejski Białystok, |
| --- |

powiat miejski Białystok,

| w województwie mazowieckim:





  powiat siedlecki, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

powiat siedlecki,

| powiat miejski Siedlce, |
| --- |

powiat miejski Siedlce,

| gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim, |
| --- |

gminy Bielany, Ceranów, Jabłonna Lacka, Kosów Lacki, Repki, Sabnie, Sterdyń i gmina wiejska Sokołów Podlaski w powiecie sokołowskim,

| gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim, |
| --- |

gminy Grębków i Wierzbno w powiecie węgrowskim,

| powiat łosicki, |
| --- |

powiat łosicki,

| powiat ciechanowski, |
| --- |

powiat ciechanowski,

| powiat sochaczewski, |
| --- |

powiat sochaczewski,

| gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gminy Policzna, Przyłęk, Tczów i Zwoleń w powiecie zwoleńskim,

| powiat kozienicki, |
| --- |

powiat kozienicki,

| gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Chotcza i Solec nad Wisłą w powiecie lipskim,

| gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim, |
| --- |

gminy Gózd, Jastrzębia, Jedlnia Letnisko, Pionki z miastem Pionki, Skaryszew, Jedlińsk, Przytyk, Zakrzew, część gminy Iłża położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9, część gminy Wolanów położona na północ od drogi nr 12 w powiecie radomskim,

| gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim, |
| --- |

gminy Bodzanów, Bulkowo, Staroźreby, Słubice, Wyszogród i Mała Wieś w powiecie płockim,

| powiat nowodworski, |
| --- |

powiat nowodworski,

| powiat płoński, |
| --- |

powiat płoński,

| gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim, |
| --- |

gminy Pokrzywnica, Świercze i część gminy Winnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Bielany, Winnica i Pokrzywnica w powiecie pułtuskim,

| gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim, |
| --- |

gminy Dębówka, Klembów, Poświętne, Radzymin, Wołomin, miasto Kobyłka, miasto Marki, miasto Ząbki, miasto Zielonka w powiecie wołomińskim,

| gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

gminy Borowie, Garwolin z miastem Garwolin, Miastków Kościelny, Parysów, Pilawa, część gminy Wilga położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na północ od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na północ od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim, |
| --- |

gminy Boguty – Pianki, Zaręby Kościelne, Nur i część gminy Małkinia Górna położona na południe od rzeki Brok w powiecie ostrowskim,

| gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim, |
| --- |

gminy Stupsk, Wiśniewo i Strzegowo w powiecie mławskim,

| powiat miński, |
| --- |

powiat miński,

| powiat otwocki, |
| --- |

powiat otwocki,

| powiat warszawski zachodni, |
| --- |

powiat warszawski zachodni,

| powiat legionowski, |
| --- |

powiat legionowski,

| powiat piaseczyński, |
| --- |

powiat piaseczyński,

| powiat pruszkowski, |
| --- |

powiat pruszkowski,

| powiat grójecki, |
| --- |

powiat grójecki,

| powiat grodziski, |
| --- |

powiat grodziski,

| powiat żyrardowski, |
| --- |

powiat żyrardowski,

| powiat białobrzeski, |
| --- |

powiat białobrzeski,

| powiat przysuski, |
| --- |

powiat przysuski,

| powiat miejski Warszawa, |
| --- |

powiat miejski Warszawa,

| w województwie lubelskim:





  powiat bialski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat bialski,

| powiat miejski Biała Podlaska, |
| --- |

powiat miejski Biała Podlaska,

| gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Batorz, Godziszów, Janów Lubelski, Modliborzyce i Potok Wielki w powiecie janowskim,

| gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim, |
| --- |

gminy Janowiec, Kazimierz Dolny, Końskowola, Kurów, Markuszów, Nałęczów, Puławy z miastem Puławy, Wąwolnica i Żyrzyn w powiecie puławskim,

| gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Nowodwór, miasto Dęblin i część gminy Ryki położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową powiecie ryckim,

| gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim, |
| --- |

gminy Adamów, Krzywda, Stoczek Łukowski z miastem Stoczek Łukowski, Wola Mysłowska, Trzebieszów, Stanin, Wojcieszków, gmina wiejska Łuków i miasto Łuków w powiecie łukowskim,

| powiat lubelski, |
| --- |

powiat lubelski,

| powiat miejski Lublin, |
| --- |

powiat miejski Lublin,

| gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Serniki i Uścimów w powiecie lubartowskim,

| powiat łęczyński, |
| --- |

powiat łęczyński,

| powiat świdnicki, |
| --- |

powiat świdnicki,

| gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gminy Fajsławice, Gorzków, Izbica, Krasnystaw z miastem Krasnystaw, Kraśniczyn, Łopiennik Górny, Siennica Różana i część gminy Żółkiewka położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Chełm, Ruda – Huta, Sawin, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny z miastem Rejowiec Fabryczny, Siedliszcze, Wierzbica, część gminy Dorohusk położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| powiat miejski Chełm, |
| --- |

powiat miejski Chełm,

| powiat kraśnicki, |
| --- |

powiat kraśnicki,

| powiat opolski, |
| --- |

powiat opolski,

| powiat parczewski, |
| --- |

powiat parczewski,

| powiat włodawski, |
| --- |

powiat włodawski,

| powiat radzyński, |
| --- |

powiat radzyński,

| w województwie podkarpackim:





  powiat stalowowolski, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

powiat stalowowolski,

| gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

gminy Oleszyce, Lubaczów z miastem Lubaczów, Wielkie Oczy w powiecie lubaczowskim,

| część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19, część gminy Sokołów Małopolski położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 875 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim, |
| --- |

gminy Cmolas i Majdan Królewski w powiecie kolbuszowskim,

| gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Grodzisko Dolne, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na południe od miasta Leżajsk oraz na zachód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gmina Jarocin, część gminy Harasiuki położona na północ od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| powiat tarnobrzeski, |
| --- |

powiat tarnobrzeski,

| w województwie pomorskim:





  gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim, |
| --- |

w województwie pomorskim:

gminy Dzierzgoń i Stary Dzierzgoń w powiecie sztumskim,

| gmina Stare Pole w powiecie malborskim, |
| --- |

gmina Stare Pole w powiecie malborskim,

| gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim, |
| --- |

gminy Stegny, Sztutowo i część gminy Nowy Dwór Gdański położona na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 55 biegnącą od południowej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 7, następnie przez drogę nr 7 i S7 biegnącą do zachodniej granicy gminy w powiecie nowodworskim,

| w województwie świętokrzyskim:





  gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim, |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

gmina Tarłów i część gminy Ożarów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 74 w powiecie opatowskim,

| część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim, |
| --- |

część gminy Brody położona na zachód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 i na północny - wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 0618T biegnącą od północnej granicy gminy do skrzyżowania w miejscowości Lipie oraz przez drogę biegnącą od miejscowości Lipie do wschodniej granicy gminy i część gminy Mirzec położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 744 biegnącą od południowej granicy gminy do miejscowości Tychów Stary a następnie przez drogę nr 0566T biegnącą od miejscowości Tychów Stary w kierunku północno – wschodnim do granicy gminy w powiecie starachowickim,

| w województwie lubuskim:





  powiat wschowski, |
| --- |

w województwie lubuskim:

powiat wschowski,

| gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim, |
| --- |

gmina Kostrzyn nad Odrą i część gminy Witnica położona na południowy zachód od drogi biegnącej od zachodniej granicy gminy od miejscowości Krześnica, przez miejscowości Kamień Wielki - Mościce -Witnica - Kłopotowo do południowej granicy gminy w powiecie gorzowskim,

| gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Gubin z miastem Gubin, Maszewo i część gminy Bytnica położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| powiat słubicki, |
| --- |

powiat słubicki,

| gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim, |
| --- |

gminy Słońsk, Sulęcin i Torzym w powiecie sulęcińskim,

| gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

gminy Bledzew i Międzyrzecz w powiecie międzyrzeckim,

| gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

gminy Kolsko, część gminy Kożuchów położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na zachód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na północny zachód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Nowogród Bobrzański, Trzebiechów część gminy Bojadła położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| powiat żarski, |
| --- |

powiat żarski,

| gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

gminy Brzeźnica, Iłowa, Małomice, Szprotawa, Wymiarki, Żagań, miasto Żagań, miasto Gozdnica, część gminy Niegosławice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Lubrza, Łagów i Świebodzin w powiecie świebodzińskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gmina Pęcław, część gminy Kotla położona na północ od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Grębocice i Polkowice w powiecie polkowickim,

| w województwie wielkopolskim:





  gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gminy Przemęt i Wolsztyn w powiecie wolsztyńskim,

| gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

gmina Wielichowo część gminy Kamieniec położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 308 i część gminy Rakoniewice położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim, |
| --- |

gminy Lipno, Osieczna, Wijewo, Włoszakowice i część gminy Święciechowa położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie leszczyńskim,

| gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim, |
| --- |

gmina Śmigiel, część gminy wiejskiej Kościan położona na południowy – wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 5 oraz na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry, część gminy Krzywiń położona na zachód od linii wyznaczonej przez kanał Obry w powiecie kościańskim,

| powiat miejski Leszno, |
| --- |

powiat miejski Leszno,

| powiat obornicki, |
| --- |

powiat obornicki,

| część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim, |
| --- |

część gminy Połajewo na położona na południe od drogi łączącej miejscowości Chraplewo, Tarnówko-Boruszyn, Krosin, Jakubowo, Połajewo - ul. Ryczywolska do północno-wschodniej granicy gminy w powiecie czarnkowsko-trzcianeckim,

| gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim, |
| --- |

gmina Suchy Las, część gminy wiejskiej Murowana Goślina położona na północ od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy miasta Murowana Goślina do północno-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Rokietnica położona na północ i na wschód od linii kolejowej biegnącej od północnej granicy gminy w miejscowości Krzyszkowo do południowej granicy gminy w miejscowości Kiekrz w powiecie poznańskim,

| część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim. |
| --- |

część gminy Szamotuły położona na wschód od wschodniej granicy miasta Szamotuły i na północ od linii kolejowej biegnącej od południowej granicy miasta Szamotuły do południowo-wschodniej granicy gminy oraz część gminy Obrzycko położona na wschód od drogi nr 185 łączącej miejscowości Gaj Mały, Słopanowo i Obrzycko do północnej granicy miasta Obrzycko, a następnie na wschód od drogi przebiegającej przez miejscowość Chraplewo w powiecie szamotulskim.

| w województwie łódzkim:





  gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim, |
| --- |

w województwie łódzkim:

gminy Drzewica, Opoczno i Poświętne w powiecie opoczyńskim,

| gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim, |
| --- |

gminy Biała Rawska, Regnów i Sadkowice w powiecie rawskim,

| gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim, |
| --- |

gmina Kowiesy w powiecie skierniewickim,

| w województwie zachodniopomorskim:





  część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim. |
| --- |

w województwie zachodniopomorskim:

część gminy Boleszkowice położona na południowy - zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 i część gminy Dębno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 31 biegnącą od zachodniej granicy gminy do miejscowości Sarbinowo, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od miejscowości Sarbinowo przez miejscowość Krześnica do wschodniej granicy gminy w powiecie myśliborskim.

7.   Slovakkia

Järgmised piirkonnad Slovakkias:

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník, |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník,

| — | In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice, |
| --- | --- |

—

In the district of Košice-okolie the municipalities of Opátka, Košická Belá, Malá Lodina, Veľká Lodina, Kysak, Sokoľ, Trebejov, Obišovce, Družstevná pri Hornáde, Kostoľany nad Hornádom, Budimír, Vajkovce, Chrastné, Čižatice, Kráľovce, Ploské, Nová Polhora, Boliarov, Kecerovce, Vtáčkovce, Herľany, Rankovce, Mudrovce, Kecerovský Lipovec, Opiná, Bunetice,

| — | the whole city of Košice, |
| --- | --- |

—

the whole city of Košice,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of Tušice, Moravany, Pozdišovce, Michalovce, Zalužice, Lúčky, Závadka, Hnojné, Poruba pod Vihorlatom, Jovsa, Kusín, Klokočov, Kaluža, Vinné, Trnava pri Laborci, Oreské, Staré, Zbudza, Petrovce nad Laborcom, Lesné, Suché, Rakovec nad Ondavou, Nacina Ves, Voľa, and Pusté Čemerné,

| — | in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka, |
| --- | --- |

—

in the district of Vranov nad Topľou, the whole municipalities of Zámutov, Rudlov, Jusková Voľa, Banské, Cabov, Davidov, Kamenná Poruba, Vechec, Čaklov, Soľ, Komárany, Čičava, Nižný Kručov, Vranov nad Topľou, Sačurov, Sečovská Polianka, Dlhé Klčovo, Nižný Hrušov, Poša, Nižný Hrabovec, Hencovce, Kučín, Majerovce, Sedliská, Kladzany and Tovarnianska Polianka,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina, Lúčina, Podhradík, Okružná, Ruská Nová Ves, Teriakovce, Ľubotice, Vyšná Šebastová, Lipníky, Chmeľov, Čelovce, Pušovce, Proč, Šarišská Trstená, Chmeľovec, Podhorany, Nemcovce, Lada, Kapušany, Fulianka, Prešov, Fintice, Tulčík, Demjata, Veľký Slivník, Záhradné, Malý Slivník, Mošurov, Terňa, Gregorovce, Medzany, Malý Šariš, Župčany, Svinia, Veľký Šariš, Geraltov, Trnkov, Šarišská Poruba, Lažany, Červenica,

| — | in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica, |
| --- | --- |

—

in the district of Sabinov, the whole municipalities Ostrovany, Daletice, Jarovnice, Šarišské Michaľany, Ražňany, Uzovce, Hubošovce, Ratvaj, Bodovce, Šarišské Sokolovce, Sabinov, Jakubovany, Uzovský Šalgov, Uzovské Pekľany, Pečovská Nová Ves, Rožkovany, Jakubova Voľa, Drienica, Červená Voda, Jakovany, Červenica pri Sabinove, Ľutina, Olejníkov, Lipany, Lúčka, Hanigovce, Milpoš, Kamenica,

| — | in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce, |
| --- | --- |

—

in the district of Svidník, the whole municipalities of Dukovce, Želmanovce, Kuková, Kalnište, Lužany pri Ondave, Lúčka, Giraltovce, Kračúnovce, Železník, Kobylince, Mičakovce,

| — | in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka, |
| --- | --- |

—

in the district of Bardejov, the whole municipalities of Kríže, Hervartov, Richvald, Šiba, Kľušov, Hertník, Fričkovce, Bartošovce, Kobyly, Osikov, Vaniškovce, Janovce, Tročany, Abrahámovce, Raslavice, Buclovany, Lopúchov, Stuľany, Koprivnica, Kochanovce, Harhaj, Vyšný Kručov, Brezov, Lascov, Marhaň, Kučín, Kožany, Kurima, Nemcovce, Porúbka, Hankovce, Oľšavce, Nižná Voľa, Rešov, Vyšná Voľa, Poliakovce, Dubinné, Hrabovec, Komárov, Lukavica, Livov, Livovská Huta, Lukov, Malcov, Lenartov, Snakov, Hrabské, Gerlachov, Kružlov, Krivé, Bogliarka,

| — | in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné, |
| --- | --- |

—

in the district of Stará Ľubovňa, the whole municipalities of Kyjov, Pusté Pole, Šarišské Jastrabie, Čirč, Ruská Voľa nad Popradom, Obručné,

| — | in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové, |
| --- | --- |

—

in the district of Revúca, the whole municipalities of Gemer, Tornaľa, Žiar, Gemerská Ves, Levkuška, Otročok, Polina, Rašice, Licince, Leváre, Držkovce, Chvalová, Sekerešovo, Višňové,

| — | in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh, |
| --- | --- |

—

in the district of Rimavská Sobota, the whole municipalities of Abovce, Barca, Bátka, Cakov, Chanava, Dulovo, Figa, Gemerské Michalovce, Hubovo, Ivanice, Kaloša, Kesovce, Kráľ, Lenartovce, Lenka, Neporadza, Orávka, Radnovce, Rakytník, Riečka, Rimavská Seč, Rumince, Stránska, Uzovská Panica, Valice, Vieska nad Blhom, Vlkyňa, Vyšné Valice, Včelince, Zádor, Číž, Štrkovec Tomášovce, Žíp, Španie Pole, Hostišovce, Budikovany, Teplý Vrch, Veľký Blh,

| — | in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina. |
| --- | --- |

—

in the district of Prešov, the whole municipalities of Tuhrina and Lúčina.

8.   Saksamaa

Järgmised piirkonnad Saksamaal:

| Bundesland Brandenburg:





  Landkreis Oder-Spree:





  Gemeinde Grunow-Dammendorf, |
| --- |

Bundesland Brandenburg:

Landkreis Oder-Spree:

Gemeinde Grunow-Dammendorf,

| Gemeinde Mixdorf |
| --- |

Gemeinde Mixdorf

| Gemeinde Schlaubetal, |
| --- |

Gemeinde Schlaubetal,

| Gemeinde Neuzelle, |
| --- |

Gemeinde Neuzelle,

| Gemeinde Neißemünde, |
| --- |

Gemeinde Neißemünde,

| Gemeinde Lawitz, |
| --- |

Gemeinde Lawitz,

| Gemeinde Eisenhüttenstadt, |
| --- |

Gemeinde Eisenhüttenstadt,

| Gemeinde Vogelsang, |
| --- |

Gemeinde Vogelsang,

| Gemeinde Ziltendorf, |
| --- |

Gemeinde Ziltendorf,

| Gemeinde Wiesenau, |
| --- |

Gemeinde Wiesenau,

| Gemeinde Friedland, |
| --- |

Gemeinde Friedland,

| Gemeinde Müllrose, |
| --- |

Gemeinde Müllrose,

| Gemeinde Groß Lindow, |
| --- |

Gemeinde Groß Lindow,

| Gemeinde Brieskow-Finkenheerd, |
| --- |

Gemeinde Brieskow-Finkenheerd,

| Gemeinde Ragow-Merz, |
| --- |

Gemeinde Ragow-Merz,

| Gemeinde Beeskow, |
| --- |

Gemeinde Beeskow,

| Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz, |
| --- |

Gemeinde Rietz-Neuendorf mit den Gemarkungen Groß Rietz und Birkholz,

| Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitwalde und Tauche, |
| --- |

Gemeinde Tauche mit den Gemarkungen Stremmen, Ranzig, Trebatsch, Sabrodt, Sawall, Mitwalde und Tauche,

| Landkreis Dahme-Spreewald:





  Gemeinde Jamlitz, |
| --- |

Landkreis Dahme-Spreewald:

Gemeinde Jamlitz,

| Gemeinde Lieberose, |
| --- |

Gemeinde Lieberose,

| Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue, |
| --- |

Gemeinde Schwielochsee mit den Gemarkungen Goyatz, Jessern, Lamsfeld, Ressen, Speichrow und Zaue,

| Landkreis Spree-Neiße:





  Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Meuselwitz, Kreyne, Lübbinchen, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch, |
| --- |

Landkreis Spree-Neiße:

Gemeinde Schenkendöbern mit den Gemarkungen Stakow, Reicherskreuz, Groß Drewitz, Sembten, Meuselwitz, Kreyne, Lübbinchen, Bärenklau, Schenkendöbern und Atterwasch,

| Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz, |
| --- |

Gemeinde Guben mit den Gemarkungen Bresinchen, Guben und Deulowitz,

| Landkreis Märkisch-Oderland:





  Gemeinde Zechin, |
| --- |

Landkreis Märkisch-Oderland:

Gemeinde Zechin,

| Gemeinde Bleyen-Genschmar, |
| --- |

Gemeinde Bleyen-Genschmar,

| Gemeinde Golzow, |
| --- |

Gemeinde Golzow,

| Gemeinde Küstriner Vorland, |
| --- |

Gemeinde Küstriner Vorland,

| Gemeinde Alt Tucheband, |
| --- |

Gemeinde Alt Tucheband,

| Gemeinde Reitwein, |
| --- |

Gemeinde Reitwein,

| Gemeinde Podelzig, |
| --- |

Gemeinde Podelzig,

| Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal, |
| --- |

Gemeinde Letschin mit der Gemarkung Sophienthal,

| Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Seelow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Vierlinden – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lindendorf – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Fichtenhöhe – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60, |
| --- |

Gemeinde Lebus mit den Gemarkungen Lebus und Mallnow – östlich der Bahnstrecke RB 60,

| Bundesland Sachsen:





  Landkreis Görlitz:





  Gemeinde Krauschwitz östlich der B115, |
| --- |

Bundesland Sachsen:

Landkreis Görlitz:

Gemeinde Krauschwitz östlich der B115,

| Gemeinde Weißkeißel östlich der B115, |
| --- |

Gemeinde Weißkeißel östlich der B115,

| Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz. |
| --- |

Gemeinde Rietschen östlich der B115 und nördlich der Südgrenze Truppenübungsplatz Oberlausitz.

III OSA

1.   Bulgaaria

Järgmised piirkonnad Bulgaarias:

| — | the whole region of Blagoevgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Blagoevgrad,

| — | the whole region of Dobrich, |
| --- | --- |

—

the whole region of Dobrich,

| — | the whole region of Gabrovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Gabrovo,

| — | the whole region of Kardzhali, |
| --- | --- |

—

the whole region of Kardzhali,

| — | the whole region of Lovech, |
| --- | --- |

—

the whole region of Lovech,

| — | the whole region of Montana, |
| --- | --- |

—

the whole region of Montana,

| — | the whole region of Pleven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Pleven,

| — | the whole region of Razgrad, |
| --- | --- |

—

the whole region of Razgrad,

| — | the whole region of Ruse, |
| --- | --- |

—

the whole region of Ruse,

| — | the whole region of Shumen, |
| --- | --- |

—

the whole region of Shumen,

| — | the whole region of Silistra, |
| --- | --- |

—

the whole region of Silistra,

| — | the whole region of Sliven, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sliven,

| — | the whole region of Sofia city, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia city,

| — | the whole region of Sofia Province, |
| --- | --- |

—

the whole region of Sofia Province,

| — | the whole region of Targovishte, |
| --- | --- |

—

the whole region of Targovishte,

| — | the whole region of Vidin, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vidin,

| — | the whole region of Varna, |
| --- | --- |

—

the whole region of Varna,

| — | the whole region of Veliko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole region of Veliko Tarnovo,

| — | the whole region of Vratza, |
| --- | --- |

—

the whole region of Vratza,

| — | in Burgas region:






  — | the whole municipality of Burgas, |
| --- | --- | --- |

—

in Burgas region:

—

the whole municipality of Burgas,

| — | the whole municipality of Kameno, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Kameno,

| — | the whole municipality of Malko Tarnovo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Malko Tarnovo,

| — | the whole municipality of Primorsko, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Primorsko,

| — | the whole municipality of Sozopol, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sozopol,

| — | the whole municipality of Sredets, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sredets,

| — | the whole municipality of Tsarevo, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Tsarevo,

| — | the whole municipality of Sungurlare, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Sungurlare,

| — | the whole municipality of Ruen, |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Ruen,

| — | the whole municipality of Aytos. |
| --- | --- |

—

the whole municipality of Aytos.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296, |
| --- | --- |

—

Aizputes novada Kalvenes pagasta daļa uz austrumiem no ceļa pie Vārtājas upes līdz autoceļam A9, uz ziemeļiem no autoceļa A9, uz austrumiem no autoceļa V1200, Kazdangas pagasta daļa uz austrumiem no ceļa V1200, P115, P117, V1296,

| — | Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296, |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novada, Laidu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1296,

| — | Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta, |
| --- | --- |

—

Skrundas novada Rudbāržu, Nīkrāces pagasts, Raņķu pagasta daļa uz dienvidiem no autoceļa V1272 līdz robežai ar Ventas upi, Skrundas pagasts (izņemot pagasta daļa no Skrundas uz ziemeļiem no autoceļa A9 un austrumiem no Ventas upes), Skrundas pilsēta,

| — | Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106. |
| --- | --- |

—

Vaiņodes novada Embūtes pagasta daļa uz ziemeļiem autoceļa P116, P106.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Seredžiaus ir Juodaičių seniūnijos,

| — | Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907, |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Čekiškės seniūnija, Babtų seniūnijos dalis į vakarus nuo kelio A1ir Vilkijos apylinkių seniūnijos dalis į rytus nuo kelio Nr. 1907,

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032, |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pernaravos seniūnija ir Josvainių seniūnijos pietvakarinė dalis tarp kelio Nr. 229 ir Nr. 2032,

| — | Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Plungės rajono savivaldybė: Alsėdžių, Babrungo, Paukštakių, Platelių ir Žemaičių Kalvarijos seniūnijos,

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos, |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos ir Ariogalos miesto seniūnijos,

| — | Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos. |
| --- | --- |

—

Skuodo rajono savivaldybės: Barstyčių, Notėnų ir Šačių seniūnijos.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| w województwie warmińsko-mazurskim:





  gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim, |
| --- |

w województwie warmińsko-mazurskim:

gminy Bisztynek i Bartoszyce z miastem Bartoszyce w powiecie bartoszyckim,

| gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim, |
| --- |

gminy Kiwity i Lidzbark Warmiński z miastem Lidzbark Warmiński w powiecie lidzbarskim,

| gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim, |
| --- |

gminy Łukta, Morąg, Miłakowo, część gminy Małdyty położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy Miłomłyn położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7, część gminy wiejskiej Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr S7 oraz na północ od drogi nr 16, część miasta Ostróda położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr w powiecie ostródzkim,

| powiat olecki, |
| --- |

powiat olecki,

| gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim, |
| --- |

gminy Barczewo, Gietrzwałd, Jeziorany, Jonkowo, Dywity, Dobre Miasto, Purda, Stawiguda, Świątki, część gminy Olsztynek położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr S51 biegnącą od wschodniej granicy gminy do miejscowości Ameryka oraz na wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od skrzyżowania z drogą S51 do północnej granicy gminy, łączącej miejscowości Mańki – Mycyny – Ameryka w powiecie olsztyńskim,

| powiat miejski Olsztyn, |
| --- |

powiat miejski Olsztyn,

| w województwie podlaskim:





  część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim, |
| --- |

w województwie podlaskim:

część gminy Bakałarzewo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę 653 biegnącej od zachodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą 1122B oraz na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1122B biegnącą od drogi 653 w kierunku południowym do skrzyżowania z drogą 1124B i następnie na południowy- zachód od drogi nr 1124B biegnącej od skrzyżowania z drogą 1122B do granicy z gminą Raczki w powiecie suwalskim,

| w województwie mazowieckim:





  gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim, |
| --- |

w województwie mazowieckim:

gminy Łaskarzew z miastem Łaskarzew, Maciejowice, Sobolew, Trojanów, Żelechów, część gminy Wilga położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Wilga biegnącą od wschodniej granicy gminy do ujścia do rzeki Wisły, część gminy Górzno położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę łączącą miejscowości Łąki i Górzno biegnącą od wschodniej granicy gminy, następnie od miejscowości Górzno na południe od drogi nr 1328 W biegnącej do drogi nr 17, a następnie na południe od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od drogi nr 17 do zachodniej granicy gminy przez miejscowości Józefów i Kobyla Wola w powiecie garwolińskim,

| część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim, |
| --- |

część gminy Iłża położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 9 w powiecie radomskim,

| gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim, |
| --- |

gmina Kazanów w powiecie zwoleńskim,

| gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim, |
| --- |

gminy Ciepielów, Lipsko, Rzeczniów i Sienno w powiecie lipskim,

| w województwie lubelskim:





  powiat tomaszowski, |
| --- |

w województwie lubelskim:

powiat tomaszowski,

| gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim, |
| --- |

gminy Białopole, Dubienka, Kamień, Żmudź, część gminy Dorohusk położona na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową, część gminy Wojsławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L, część gminy Leśniowice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę 1839L w powiecie chełmskim,

| gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim, |
| --- |

gmina Rudnik i część gminy Żółkiewka położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 842 w powiecie krasnostawskim,

| powiat zamojski, |
| --- |

powiat zamojski,

| powiat miejski Zamość, |
| --- |

powiat miejski Zamość,

| powiat biłgorajski, |
| --- |

powiat biłgorajski,

| powiat hrubieszowski, |
| --- |

powiat hrubieszowski,

| gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim, |
| --- |

gminy Dzwola i Chrzanów w powiecie janowskim,

| gmina Serokomla w powiecie łukowskim, |
| --- |

gmina Serokomla w powiecie łukowskim,

| gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim, |
| --- |

gminy Abramów, Kamionka, Michów, Lubartów z miastem Lubartów, Firlej, Jeziorzany, Kock, Ostrówek w powiecie lubartowskim,

| gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim, |
| --- |

gminy Kłoczew, Stężyca, Ułęż i część gminy Ryki położona na północ od linii wyznaczonej przez linię kolejową w powiecie ryckim,

| gmina Baranów w powiecie puławskim, |
| --- |

gmina Baranów w powiecie puławskim,

| w województwie podkarpackim:





  gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim, |
| --- |

w województwie podkarpackim:

gminy Cieszanów, Horyniec – Zdrój, Narol i Stary Dzików w powiecie lubaczowskim,

| gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim, |
| --- |

gminy Kuryłówka, Nowa Sarzyna, miasto Leżajsk, część gminy wiejskiej Leżajsk położona na północ od miasta Leżajsk oraz część gminy wiejskiej Leżajsk położona na wschód od linii wyznaczonej przez rzekę San, w powiecie leżajskim,

| gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim, |
| --- |

gminy Krzeszów, Rudnik nad Sanem, część gminy Harasiuki położona na południe od linii wyznaczona przez drogę nr 1048 R, część gminy Ulanów położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Tanew, część gminy Nisko położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 oraz na południe od linii wyznaczonej przez linię kolejową biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 19, część gminy Jeżowe położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie niżańskim,

| gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim, |
| --- |

gminy Chłopice, Jarosław z miastem Jarosław, Laszki, Wiązownica, Pawłosiów, Radymno z miastem Radymno, w powiecie jarosławskim,

| gmina Stubno w powiecie przemyskim, |
| --- |

gmina Stubno w powiecie przemyskim,

| część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim, |
| --- |

część gminy Kamień położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 19 w powiecie rzeszowskim,

| gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim, |
| --- |

gminy Adamówka, Sieniawa, Tryńcza, miasto Przeworsk, część gminy wiejskiej Przeworsk położona na wschód od miasta Przeworsk i na wschód od linii wyznaczonej przez autostradę A4 biegnącą od granicy z gminą Tryńcza do granicy miasta Przeworsk, część gminy Zarzecze położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1594R biegnącą od północnej granicy gminy do miejscowości Zarzecze oraz na północ od linii wyznaczonej przez drogi nr 1617R oraz 1619R biegnącą do południowej granicy gminy w powiecie przeworskim,

| w województwie lubuskim:





  gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim, |
| --- |

w województwie lubuskim:

gminy Nowa Sól i miasto Nowa Sól, Otyń oraz część gminy Kożuchów położona na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 283 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 290 i na północ od linii wyznaczonej przez drogę nr 290 biegnącej od miasta Mirocin Dolny do zachodniej granicy gminy, część gminy Bytom Odrzański położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogi nr 293 i 326, część gminy Nowe Miasteczko położona na wschód od linii wyznaczonych przez drogi 293 i 328, część gminy Siedlisko położona na południowy wschód od linii wyznaczonej przez drogę biegnącą od rzeki Odry przy południowe granicy gminy do drogi nr 326 łączącej się z drogą nr 325 biegnącą w kierunku miejscowości Różanówka do skrzyżowania z drogą nr 321 biegnącą od tego skrzyżowania w kierunku miejscowości Bielawy, a następnie przedłużoną przez drogę przeciwpożarową biegnącą od drogi nr 321 w miejscowości Bielawy do granicy gminy w powiecie nowosolskim,

| gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim, |
| --- |

gminy Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Świdnica, Zabór, część gminy Bojadła położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 278 biegnącą od wschodniej granicy gminy do skrzyżowania z drogą nr 282 i na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 282 biegnącej od miasta Bojadła do zachodniej granicy gminy i część gminy Sulechów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr S3 w powiecie zielonogórskim,

| część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim, |
| --- |

część gminy Niegosławice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 328 w powiecie żagańskim,

| powiat miejski Zielona Góra, |
| --- |

powiat miejski Zielona Góra,

| gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim, |
| --- |

gminy Skąpe, Szczaniec i Zbąszynek w powiecie świebodzińskim,

| gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim, |
| --- |

gminy Bobrowice, Dąbie, Krosno Odrzańskie i część gminy Bytnica położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 1157F w powiecie krośnieńskim,

| część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim, |
| --- |

część gminy Trzciel położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92 w powiecie międzyrzeckim,

| w województwie wielkopolskim:





  gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim, |
| --- |

w województwie wielkopolskim:

gmina Zbąszyń, część gminy Miedzichowo położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 92, część gminy Nowy Tomyśl położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie nowotomyskim,

| gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim, |
| --- |

gmina Siedlec w powiecie wolsztyńskim,

| część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim, |
| --- |

część gminy Rakoniewice położona na wschód od linii wyznaczonej przez drogę nr 305 w powiecie grodziskim,

| gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim, |
| --- |

gminy Chocz, Czermin, Gołuchów, Pleszew i część gminy Gizałki położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie pleszewskim,

| część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim, |
| --- |

część gminy Grodziec położona na południe od linii wyznaczonej przez drogę nr 443 w powiecie konińskim,

| gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim, |
| --- |

gminy Blizanów, Stawiszyn, Żelazków w powiecie kaliskim,

| w województwie dolnośląskim:





  gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim, |
| --- |

w województwie dolnośląskim:

gminy Jerzmanowa, Żukowice, część gminy Kotla położona na południe od linii wyznaczonej przez rzekę Krzycki Rów, część gminy wiejskiej Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogi nr 12, 319 oraz 329, część miasta Głogów położona na zachód od linii wyznaczonej przez drogę nr 12 w powiecie głogowskim,

| gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim, |
| --- |

gminy Gaworzyce, Radwanice i część gminy Przemków położona na północ od linii wyznaczonej prze drogę nr 12 w powiecie polkowickim,

| w województwie świętokrzyskim:





  część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim. |
| --- |

w województwie świętokrzyskim:

część gminy Brody położona na wschód od linii kolejowej biegnącej od miejscowości Marcule i od północnej granicy gminy przez miejscowości Klepacze i Karczma Kunowska do południowej granicy gminy w powiecie starachowickim.

5.   Rumeenia

Järgmised piirkonnad Rumeenias:

| — | Zona orașului București, |
| --- | --- |

—

Zona orașului București,

| — | Județul Constanța, |
| --- | --- |

—

Județul Constanța,

| — | Județul Satu Mare, |
| --- | --- |

—

Județul Satu Mare,

| — | Județul Tulcea, |
| --- | --- |

—

Județul Tulcea,

| — | Județul Bacău, |
| --- | --- |

—

Județul Bacău,

| — | Județul Bihor, |
| --- | --- |

—

Județul Bihor,

| — | Județul Bistrița Năsăud, |
| --- | --- |

—

Județul Bistrița Năsăud,

| — | Județul Brăila, |
| --- | --- |

—

Județul Brăila,

| — | Județul Buzău, |
| --- | --- |

—

Județul Buzău,

| — | Județul Călărași, |
| --- | --- |

—

Județul Călărași,

| — | Județul Dâmbovița, |
| --- | --- |

—

Județul Dâmbovița,

| — | Județul Galați, |
| --- | --- |

—

Județul Galați,

| — | Județul Giurgiu, |
| --- | --- |

—

Județul Giurgiu,

| — | Județul Ialomița, |
| --- | --- |

—

Județul Ialomița,

| — | Județul Ilfov, |
| --- | --- |

—

Județul Ilfov,

| — | Județul Prahova, |
| --- | --- |

—

Județul Prahova,

| — | Județul Sălaj, |
| --- | --- |

—

Județul Sălaj,

| — | Județul Suceava |
| --- | --- |

—

Județul Suceava

| — | Județul Vaslui, |
| --- | --- |

—

Județul Vaslui,

| — | Județul Vrancea, |
| --- | --- |

—

Județul Vrancea,

| — | Județul Teleorman, |
| --- | --- |

—

Județul Teleorman,

| — | Judeţul Mehedinţi, |
| --- | --- |

—

Judeţul Mehedinţi,

| — | Județul Gorj, |
| --- | --- |

—

Județul Gorj,

| — | Județul Argeș, |
| --- | --- |

—

Județul Argeș,

| — | Judeţul Olt, |
| --- | --- |

—

Judeţul Olt,

| — | Judeţul Dolj, |
| --- | --- |

—

Judeţul Dolj,

| — | Județul Arad, |
| --- | --- |

—

Județul Arad,

| — | Județul Timiș, |
| --- | --- |

—

Județul Timiș,

| — | Județul Covasna, |
| --- | --- |

—

Județul Covasna,

| — | Județul Brașov, |
| --- | --- |

—

Județul Brașov,

| — | Județul Botoșani, |
| --- | --- |

—

Județul Botoșani,

| — | Județul Vâlcea, |
| --- | --- |

—

Județul Vâlcea,

| — | Județul Iași, |
| --- | --- |

—

Județul Iași,

| — | Județul Hunedoara, |
| --- | --- |

—

Județul Hunedoara,

| — | Județul Alba, |
| --- | --- |

—

Județul Alba,

| — | Județul Sibiu, |
| --- | --- |

—

Județul Sibiu,

| — | Județul Caraș-Severin, |
| --- | --- |

—

Județul Caraș-Severin,

| — | Județul Neamț, |
| --- | --- |

—

Județul Neamț,

| — | Județul Harghita, |
| --- | --- |

—

Județul Harghita,

| — | Județul Mureș, |
| --- | --- |

—

Județul Mureș,

| — | Județul Cluj, |
| --- | --- |

—

Județul Cluj,

| — | Județul Maramureş. |
| --- | --- |

—

Județul Maramureş.

6.   Slovakkia

| — | the whole district of Trebišov, |
| --- | --- |

—

the whole district of Trebišov,

| — | in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II, |
| --- | --- |

—

in the district of Michalovce, the whole municipalities of the district not included in Part I and Part II,

| — | Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce, |
| --- | --- |

—

Region Sobrance – municipalities Lekárovce, Pinkovce, Záhor, Bežovce,

| — | the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II, |
| --- | --- |

—

the whole district of Košice – okolie, except municipalities included in part II,

| — | In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma, |
| --- | --- |

—

In the district Rožnava, the municipalities of Bôrka, Lúčka, Jablonov nad Turňou, Drnava, Kováčová, Hrhov, Ardovo, Bohúňovo, Bretka, Čoltovo, Dlhá Ves, Gemerská Hôrka, Gemerská Panica, Kečovo, Meliata, Plešivec, Silica, Silická Brezová, Slavec, Hrušov, Krásnohorská Dlhá Lúka, Krásnohorské podhradie, Lipovník, Silická Jablonica, Brzotín, Jovice, Kružná, Pača, Rožňava, Rudná, Vidová and Čučma,

| — | in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná. |
| --- | --- |

—

in the district of Gelnica, the whole municipality of Smolník and Úhorná.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | tutto il territorio della Sardegna. |
| --- | --- |

—

tutto il territorio della Sardegna.

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/81 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/81

---

EUROOPA OMBUDSMANI OTSUS,

9. november 2020,

sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega

EUROOPA OMBUDSMAN,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes, ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ, (1) eriti selle artiklit 25,

olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ombudsmani on volitused läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) (edaspidi „personalieeskirjad“), ja Euroopa Ombudsmani 4. novembri 2004. aasta otsuses, millega kehtestati haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimise üldised rakendussätted. Vajaduse korral teatab ta juhtumitest ka OLAFile. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ombudsmani on volitused läbi viia haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) (edaspidi „personalieeskirjad“), ja Euroopa Ombudsmani 4. novembri 2004. aasta otsuses, millega kehtestati haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimise üldised rakendussätted. Vajaduse korral teatab ta juhtumitest ka OLAFile.

| (2) | Euroopa Ombudsmani töötajad on kohustatud teatama liidu huve kahjustavast võimalikust ebaseaduslikust tegevusest, sh pettusest ja korruptsioonist. Samuti on töötajad kohustatud teatama töökohustuste täitmata jätmisest, mis võib olla liidu ametnike kohustuste oluline eiramine. Seda reguleeritakse Euroopa Ombudsmani 20. veebruari 2015. aasta otsusega rikkumisest teatamist käsitlevate sise-eeskirjade kohta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ombudsmani töötajad on kohustatud teatama liidu huve kahjustavast võimalikust ebaseaduslikust tegevusest, sh pettusest ja korruptsioonist. Samuti on töötajad kohustatud teatama töökohustuste täitmata jätmisest, mis võib olla liidu ametnike kohustuste oluline eiramine. Seda reguleeritakse Euroopa Ombudsmani 20. veebruari 2015. aasta otsusega rikkumisest teatamist käsitlevate sise-eeskirjade kohta.

| (3) | Euroopa Ombudsman on kehtestanud poliitika tegelike või võimalike psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumite ennetamiseks ning tõhusaks lahendamiseks töökohal oma 18. detsembri 2017. aasta otsusega. Otsusega kehtestati mitteametlik menetlus, mille abil saab väidetav ahistamise ohver võtta ühendust Euroopa Ombudsmani kontaktisikutega eetikaküsimustes ja/või pöörduda lepituskomitee poole. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ombudsman on kehtestanud poliitika tegelike või võimalike psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumite ennetamiseks ning tõhusaks lahendamiseks töökohal oma 18. detsembri 2017. aasta otsusega. Otsusega kehtestati mitteametlik menetlus, mille abil saab väidetav ahistamise ohver võtta ühendust Euroopa Ombudsmani kontaktisikutega eetikaküsimustes ja/või pöörduda lepituskomitee poole.

| (4) | Euroopa Ombudsman võib korraldada ka Euroopa Liidu salastatud teabe turbe-eeskirjade võimaliku rikkumisega seotud juurdlusi. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ombudsman võib korraldada ka Euroopa Liidu salastatud teabe turbe-eeskirjade võimaliku rikkumisega seotud juurdlusi.

| (5) | Euroopa Ombudsmani tegevuse suhtes viiakse läbi nii sise- kui ka välisauditeid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ombudsmani tegevuse suhtes viiakse läbi nii sise- kui ka välisauditeid.

| (6) | Haldusjuurdluste, auditite ja uurimistega seoses teeb Euroopa Ombudsman koostööd muude liidu institutsioonide, organite ja asutustega. |
| --- | --- |

(6)

Haldusjuurdluste, auditite ja uurimistega seoses teeb Euroopa Ombudsman koostööd muude liidu institutsioonide, organite ja asutustega.

| (7) | Euroopa Ombudsman võib teha koostööd kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nende asutuste taotlusel või omal algatusel. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ombudsman võib teha koostööd kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nende asutuste taotlusel või omal algatusel.

| (8) | Euroopa Ombudsman võib teha koostööd ka ELi liikmesriikide ametiasutustega nende asutuste taotlusel või omal algatusel. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Ombudsman võib teha koostööd ka ELi liikmesriikide ametiasutustega nende asutuste taotlusel või omal algatusel.

| (9) | Euroopa Ombudsman viib läbi juurdlusi väidetavate haldusomavoli juhtumite kohta Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses, v.a Euroopa Liidu Kohtu tegevus, kui see tegutseb õigusemõistjana. Sellega seoses võib Euroopa Ombudsmanil olla vaja tagada, et osapooltelt ja juurdluse käigus saadud dokumentides sisalduvad isikuandmed jääksid konfidentsiaalseks. Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja kaitsta ka kaebuse esitajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Ombudsman viib läbi juurdlusi väidetavate haldusomavoli juhtumite kohta Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses, v.a Euroopa Liidu Kohtu tegevus, kui see tegutseb õigusemõistjana. Sellega seoses võib Euroopa Ombudsmanil olla vaja tagada, et osapooltelt ja juurdluse käigus saadud dokumentides sisalduvad isikuandmed jääksid konfidentsiaalseks. Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja kaitsta ka kaebuse esitajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi.

| (10) | Oma ülesannete täitmiseks kogub ja töötleb Euroopa Ombudsman teavet ja isikuandmete eri kategooriaid, sh füüsilise isiku identifitseerimisandmed, kontaktandmed, ametiülesanded ja kohustused, teave eraelulise ning tööalase käitumise ja tulemuslikkuse kohta ning finantsandmed. Euroopa Ombudsman tegutseb vastutava töötlejana. |
| --- | --- |

(10)

Oma ülesannete täitmiseks kogub ja töötleb Euroopa Ombudsman teavet ja isikuandmete eri kategooriaid, sh füüsilise isiku identifitseerimisandmed, kontaktandmed, ametiülesanded ja kohustused, teave eraelulise ning tööalase käitumise ja tulemuslikkuse kohta ning finantsandmed. Euroopa Ombudsman tegutseb vastutava töötlejana.

| (11) | Määruse (EL) 2018/1725 (edaspidi „määrus“) kohaselt on Euroopa Ombudsman seega kohustatud andma andmesubjektidele teavet selliste töötlemistoimingute kohta ja järgima nende kui andmesubjektide õigusi. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2018/1725 (edaspidi „määrus“) kohaselt on Euroopa Ombudsman seega kohustatud andma andmesubjektidele teavet selliste töötlemistoimingute kohta ja järgima nende kui andmesubjektide õigusi.

| (12) | Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja ühitada need õigused haldusjuurdluste, auditite, uurimiste ja kohtumenetluste eesmärkidega. Samuti võib tal olla vaja tasakaalustada andmesubjekti õigusi muude andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste suhtes. Selleks on Euroopa Ombudsmanil määruse artikli 25 kohaselt teatavatel rangetel tingimustel võimalus piirata määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 kehtestatud õigustele ja kohustustele. Kui aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidega ei ole piiranguid kehtestatud, tuleb Euroopa Ombudsmanil nende õiguste piiramiseks vastu võtta sise-eeskirjad. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja ühitada need õigused haldusjuurdluste, auditite, uurimiste ja kohtumenetluste eesmärkidega. Samuti võib tal olla vaja tasakaalustada andmesubjekti õigusi muude andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste suhtes. Selleks on Euroopa Ombudsmanil määruse artikli 25 kohaselt teatavatel rangetel tingimustel võimalus piirata määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 kehtestatud õigustele ja kohustustele. Kui aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidega ei ole piiranguid kehtestatud, tuleb Euroopa Ombudsmanil nende õiguste piiramiseks vastu võtta sise-eeskirjad.

| (13) | Euroopa Ombudsmanil võib näiteks olla vaja piirata andmesubjekti teavitamist isikuandmete töötlemisest haldusjuurdluse esialgses hindamisetapis või uurimise käigus enne juhtumi võimalikku lõpetamist või distsiplinaarmenetluse eeletapis. Teatud tingimustel võib sellise teabe andmine oluliselt mõjutada Euroopa Ombudsmani suutlikkust juurdlust tõhusalt läbi viia, näiteks kui esineb risk, et asjaomane isik võib hävitada asitõendid või mõjutada võimalikke tunnistajaid enne küsitlemist. Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja kaitsta ka tunnistajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa Ombudsmanil võib näiteks olla vaja piirata andmesubjekti teavitamist isikuandmete töötlemisest haldusjuurdluse esialgses hindamisetapis või uurimise käigus enne juhtumi võimalikku lõpetamist või distsiplinaarmenetluse eeletapis. Teatud tingimustel võib sellise teabe andmine oluliselt mõjutada Euroopa Ombudsmani suutlikkust juurdlust tõhusalt läbi viia, näiteks kui esineb risk, et asjaomane isik võib hävitada asitõendid või mõjutada võimalikke tunnistajaid enne küsitlemist. Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja kaitsta ka tunnistajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi.

| (14) | Võib olla vaja kaitsta anonüümseks jääda soovinud tunnistaja või rikkumisest teataja anonüümsust. Sellisel juhul võib Euroopa Ombudsman otsustada piirata juurdepääsu nende isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(14)

Võib olla vaja kaitsta anonüümseks jääda soovinud tunnistaja või rikkumisest teataja anonüümsust. Sellisel juhul võib Euroopa Ombudsman otsustada piirata juurdepääsu nende isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi.

| (15) | Võib olla vaja kaitsta seoses ahistamismenetlusega Euroopa Ombudsmani kontaktisikutega eetikaküsimustes ja/või lepituskomiteega ühendust võtnud töötaja konfidentsiaalset teavet. Sellistel juhtudel võib Euroopa Ombudsmanil olla vaja piirata juurdepääsu väidetava ohvri, väidetava ahistaja ja teiste seotud isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(15)

Võib olla vaja kaitsta seoses ahistamismenetlusega Euroopa Ombudsmani kontaktisikutega eetikaküsimustes ja/või lepituskomiteega ühendust võtnud töötaja konfidentsiaalset teavet. Sellistel juhtudel võib Euroopa Ombudsmanil olla vaja piirata juurdepääsu väidetava ohvri, väidetava ahistaja ja teiste seotud isikute identifitseerimisandmetele, ütlustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi.

| (16) | Euroopa Ombudsman võib näiteks piirata teavet, mida ta annab kaebuses või juurdluse dokumentides nimetatud andmesubjektile tema isikuandmete töötlemise kohta Euroopa Liidu institutsioonis, organis või asutuses toimunud väidetavate haldusomavoli juhtumite uurimise ajal. Sellise teabe andmine võib oluliselt mõjutada Euroopa Ombudsmani suutlikkust juurdlust tõhusalt läbi viia, näiteks kui esineb risk, et asjaomane isik võib juurdlust kahjustada. Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja kaitsta ka kaebuse esitajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Ombudsman võib näiteks piirata teavet, mida ta annab kaebuses või juurdluse dokumentides nimetatud andmesubjektile tema isikuandmete töötlemise kohta Euroopa Liidu institutsioonis, organis või asutuses toimunud väidetavate haldusomavoli juhtumite uurimise ajal. Sellise teabe andmine võib oluliselt mõjutada Euroopa Ombudsmani suutlikkust juurdlust tõhusalt läbi viia, näiteks kui esineb risk, et asjaomane isik võib juurdlust kahjustada. Euroopa Ombudsmanil võib olla vaja kaitsta ka kaebuse esitajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi.

| (17) | Euroopa Ombudsman peaks kohaldama piiranguid üksnes juhul, kui need on kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste olemusega ning demokraatlikus ühiskonnas tingimata vajalikud ja proportsionaalsed. Euroopa Ombudsman peaks selgitama nende piirangute põhjusi. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Ombudsman peaks kohaldama piiranguid üksnes juhul, kui need on kooskõlas põhiõiguste ja -vabaduste olemusega ning demokraatlikus ühiskonnas tingimata vajalikud ja proportsionaalsed. Euroopa Ombudsman peaks selgitama nende piirangute põhjusi.

| (18) | Vastutuse põhimõtte kohaselt peaks Euroopa Ombudsman piirangute kohaldamist dokumenteerima. |
| --- | --- |

(18)

Vastutuse põhimõtte kohaselt peaks Euroopa Ombudsman piirangute kohaldamist dokumenteerima.

| (19) | Oma ülesannete raames muude organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete töötlemisel konsulteerivad Euroopa Ombudsman ja need organisatsioonid vastastikku piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta Euroopa Ombudsmani tegevust. |
| --- | --- |

(19)

Oma ülesannete raames muude organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete töötlemisel konsulteerivad Euroopa Ombudsman ja need organisatsioonid vastastikku piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta Euroopa Ombudsmani tegevust.

| (20) | Määruse artikli 25 lõikes 6 kohustatakse vastutavat töötlejat teavitama andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ning tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (EDPS). |
| --- | --- |

(20)

Määruse artikli 25 lõikes 6 kohustatakse vastutavat töötlejat teavitama andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ning tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (EDPS).

| (21) | Määruse artikli 25 lõike 8 kohaselt võib Euroopa Ombudsman andmesubjektile piirangu kohaldamise põhjuste kohta teabe esitamise edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui see tühistaks piirangu mõju. Euroopa Ombudsman peaks hindama igal üksikjuhul eraldi, kas piirangu kohta teabe esitamisel kaotaks piirang oma mõju. |
| --- | --- |

(21)

Määruse artikli 25 lõike 8 kohaselt võib Euroopa Ombudsman andmesubjektile piirangu kohaldamise põhjuste kohta teabe esitamise edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui see tühistaks piirangu mõju. Euroopa Ombudsman peaks hindama igal üksikjuhul eraldi, kas piirangu kohta teabe esitamisel kaotaks piirang oma mõju.

| (22) | Euroopa Ombudsman peaks tühistama piirangu kohe, kui piirangu aluseks olevad tingimused enam ei kehti, ning hindama neid tingimusi korrapäraselt. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Ombudsman peaks tühistama piirangu kohe, kui piirangu aluseks olevad tingimused enam ei kehti, ning hindama neid tingimusi korrapäraselt.

| (23) | Andmesubjektide õiguste ja vabaduste parima kaitse tagamiseks ning kooskõlas määruse artikli 44 lõikega 1 tuleks andmekaitseametnikuga aegsasti konsulteerida mis tahes kohaldatavate piirangute osas, et kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(23)

Andmesubjektide õiguste ja vabaduste parima kaitse tagamiseks ning kooskõlas määruse artikli 44 lõikega 1 tuleks andmekaitseametnikuga aegsasti konsulteerida mis tahes kohaldatavate piirangute osas, et kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele.

| (24) | Määruse artikli 16 lõikes 5 ja artikli 17 lõikes 4 on sätestatud erandid seoses andmesubjektide õigusega saada teavet ja tutvuda andmetega. Kui need erandid kehtivad, ei ole Euroopa Ombudsmanil vaja kohaldada piirangut käesoleva otsuse alusel, |
| --- | --- |

(24)

Määruse artikli 16 lõikes 5 ja artikli 17 lõikes 4 on sätestatud erandid seoses andmesubjektide õigusega saada teavet ja tutvuda andmetega. Kui need erandid kehtivad, ei ole Euroopa Ombudsmanil vaja kohaldada piirangut käesoleva otsuse alusel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas otsuses sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt võib Euroopa Ombudsman määruse artikli 25 alusel piirata määruse artiklite 4, 14–22, 35 ja 36 kohaldamist.

2.   Euroopa Ombudsmani bürood kui vastutavat töötlejat esindab Euroopa Ombudsman.

Artikkel 2

Piirangud

1.   Euroopa Ombudsman võib piirata artiklite 14–22, 35 ja 36 ning artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 sätestatud õigustele ja kohustustele:

| a) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, c, f, g ja h, kui ta viib läbi haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi või ametist kõrvaldamise menetlusi personalieeskirjade artikli 86 ja IX lisa kohaselt ja kooskõlas Euroopa Ombudsmani 4. novembri 2004. aasta otsusega haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimise kohta, samuti OLAFi teavitamisel juhtumitest; |
| --- | --- |

a)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, c, f, g ja h, kui ta viib läbi haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi või ametist kõrvaldamise menetlusi personalieeskirjade artikli 86 ja IX lisa kohaselt ja kooskõlas Euroopa Ombudsmani 4. novembri 2004. aasta otsusega haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimise kohta, samuti OLAFi teavitamisel juhtumitest;

| b) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui tagatakse, et Euroopa Ombudsmani töötajad saavad konfidentsiaalselt teatada nende arvates toimunud rasketest rikkumistest, nagu on sätestatud Euroopa Ombudsmani 20. veebruari 2015. aasta otsuses rikkumisest teatamist käsitlevate sise-eeskirjade kohta; |
| --- | --- |

b)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui tagatakse, et Euroopa Ombudsmani töötajad saavad konfidentsiaalselt teatada nende arvates toimunud rasketest rikkumistest, nagu on sätestatud Euroopa Ombudsmani 20. veebruari 2015. aasta otsuses rikkumisest teatamist käsitlevate sise-eeskirjade kohta;

| c) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui tagatakse, et Euroopa Ombudsmani töötajad saavad esitada teavet seoses ahistamismenetlusega kontaktisikutele eetikaküsimustes ja/või lepituskomiteele, nagu on sätestatud Euroopa Ombudsmani otsuses ahistamise ennetamise ja selle eest kaitsmise poliitika kohta ombudsmani büroos; |
| --- | --- |

c)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui tagatakse, et Euroopa Ombudsmani töötajad saavad esitada teavet seoses ahistamismenetlusega kontaktisikutele eetikaküsimustes ja/või lepituskomiteele, nagu on sätestatud Euroopa Ombudsmani otsuses ahistamise ennetamise ja selle eest kaitsmise poliitika kohta ombudsmani büroos;

| d) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h, kui Euroopa Ombudsmani tegevuse või allüksuste suhtes viiakse läbi siseauditeid; |
| --- | --- |

d)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h, kui Euroopa Ombudsmani tegevuse või allüksuste suhtes viiakse läbi siseauditeid;

| e) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, d, g ja h abi osutamisel liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele või neilt abi saamisel või nendega koostöö tegemisel seoses käesoleva lõike punktides a–d nimetatud tegevustega ning vastavalt asjakohaste teenustaseme kokkulepetele, vastastikuse mõistmise memorandumitele ja koostöölepingutele; |
| --- | --- |

e)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, d, g ja h abi osutamisel liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele või neilt abi saamisel või nendega koostöö tegemisel seoses käesoleva lõike punktides a–d nimetatud tegevustega ning vastavalt asjakohaste teenustaseme kokkulepetele, vastastikuse mõistmise memorandumitele ja koostöölepingutele;

| f) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h abi osutamisel kolmandate riikide ametiasutustele ja rahvusvaheliste organisatsioonidele või neilt abi saamisel või koostöö tegemisel selliste ametiasutuste või organisatsioonidega nende taotlusel või omal algatusel; |
| --- | --- |

f)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h abi osutamisel kolmandate riikide ametiasutustele ja rahvusvaheliste organisatsioonidele või neilt abi saamisel või koostöö tegemisel selliste ametiasutuste või organisatsioonidega nende taotlusel või omal algatusel;

| g) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h abi osutamisel või abi saamisel ja koostöö tegemisel ELi liikmesriikide ametiasutustega nende taotlusel või omal algatusel; |
| --- | --- |

g)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h abi osutamisel või abi saamisel ja koostöö tegemisel ELi liikmesriikide ametiasutustega nende taotlusel või omal algatusel;

| h) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile e, kui töödeldakse isikuandmeid, mis on Euroopa Liidu Kohtu menetluste osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides; |
| --- | --- |

h)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile e, kui töödeldakse isikuandmeid, mis on Euroopa Liidu Kohtu menetluste osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides;

| i) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui ta viib läbi juurdlusi Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses toimunud väidetavate haldusomavoli juhtumite kohta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 ja Euroopa Ombudsmani põhikirja ning rakendussätetega. |
| --- | --- |

i)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui ta viib läbi juurdlusi Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste tegevuses toimunud väidetavate haldusomavoli juhtumite kohta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 228 ja Euroopa Ombudsmani põhikirja ning rakendussätetega.

2.   Kõik piirangud peavad järgima põhiõiguste ja -vabaduste olemust ning olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed.

3.   Enne piirangute kohaldamist tehakse igal üksikjuhul eraldi vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontroll. Piirangud piirduvad sellega, mis on seatud eesmärkide saavutamiseks tingimata vajalik.

4.   Aruandekohustuse täitmiseks dokumenteerib Euroopa Ombudsman kohaldatavate piirangute põhjused, asjakohased alused lõikes 1 loetletute seast ning vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli tulemuse. Need registrikanded lisatakse registrisse, mis tehakse nõudmisel Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks. Euroopa Ombudsman koostab korrapäraselt aruandeid määruse artikli 25 kohaldamise kohta.

5.   Oma ülesannete raames muudelt organisatsioonidelt saadud isikuandmete töötlemisel konsulteerib Euroopa Ombudsman nende organisatsioonidega piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta Euroopa Ombudsmani tegevust.

Artikkel 3

Riskid andmesubjektide õigustele ja vabadustele

1.   Piirangute kohaldamise tõttu andmesubjektide õigustele ja vabadustele avalduvate riskide hindamine ja kõnealuste piirangute kohaldamise periood dokumenteeritakse töötlemistoimingute registris, mida Euroopa Ombudsman peab kooskõlas määruse artikliga 31. See teave lisatakse ka määruse artikli 39 kohaselt tehtavatesse mis tahes andmekaitsealastesse mõjuhinnangutesse, mis käsitlevad neid piiranguid.

2.   Piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse üle otsustamisel võtab Euroopa Ombudsman arvesse võimalikke riske andmesubjekti õigustele ja vabadustele.

Artikkel 4

Kaitsemeetmed ja andmete säilitamise tähtajad

1.   Euroopa Ombudsman rakendab kaitsemeetmeid, et hoida ära ebaseaduslik juurdepääs sellistele isikuandmetele, mille suhtes kohaldatakse või võidakse kohaldada piiranguid, ja nende andmete kuritarvitamine. Kaitsemeetmed hõlmavad tehnilisi ja korralduslikke meetmeid ning neid kirjeldatakse vajaduse korral Euroopa Ombudsmani siseotsustes, -menetlustes ja -rakenduseeskirjades. Kaitsemeetmed hõlmavad järgmist:

| a) | rollide, vastutusalade ja menetlusetappide selge määratlemine; |
| --- | --- |

a)

rollide, vastutusalade ja menetlusetappide selge määratlemine;

| b) | kui asjakohane, turvaline elektrooniline keskkond, mis takistab volitamata isikute ebaseaduslikku ja juhuslikku juurdepääsu elektroonilistele andmetele või nende edastamist; |
| --- | --- |

b)

kui asjakohane, turvaline elektrooniline keskkond, mis takistab volitamata isikute ebaseaduslikku ja juhuslikku juurdepääsu elektroonilistele andmetele või nende edastamist;

| c) | kui asjakohane, paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine; |
| --- | --- |

c)

kui asjakohane, paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine;

| d) | piirangute nõuetekohane jälgimine ja nende kohaldamise perioodiline läbivaatamine. |
| --- | --- |

d)

piirangute nõuetekohane jälgimine ja nende kohaldamise perioodiline läbivaatamine.

Punktis d nimetatud läbivaatamised toimuvad vähemalt kord iga kuue kuu tagant.

2.   Piirangud tühistatakse kohe, kui nende aluseks olnud tingimused enam ei kehti.

3.   Isikuandmeid säilitatakse kooskõlas Euroopa Ombudsmani kohaldatavate andmesäilituseeskirjadega, mis määratletakse artikli 31 kohaselt peetavates andmekaitse registreerimiskannetes. Säilitamistähtaja lõppedes kõik isikuandmed kustutatakse, muudetakse anonüümseks või edastatakse arhiividesse kooskõlas määruse artikliga 13.

Artikkel 5

Andmekaitseametniku osalemine

1.   Euroopa Ombudsmani andmekaitseametnikku teavitatakse põhjendamatu viivituseta alati, kui andmesubjekti õigusi piiratakse käesoleva otsuse alusel. Andmekaitseametnikule antakse juurdepääs asjakohastele registrikannetele ja mis tahes dokumentidele faktiliste ja õiguslike asjaolude kohta.

2.   Euroopa Ombudsmani andmekaitseametnik võib taotleda piirangu kohaldamise läbivaatamist. Euroopa Ombudsman teavitab andmekaitseametnikku kirjalikult taotletud läbivaatamise tulemustest.

3.   Euroopa Ombudsman dokumenteerib andmekaitseametniku osalemise piirangute kohaldamises, sh temaga jagatava teabe.

Artikkel 6

Andmesubjektide teavitamine nende õiguste piiramisest

1.   Euroopa Ombudsman lisab oma veebisaidil avaldatavatesse isikuandmete kaitse teadetesse andmesubjektidele suunatud üldise teabe andmesubjektide õiguste võimaliku piiramise kohta kooskõlas artikli 2 lõikega 1. Teave peab sisaldama seda, mis õigusi võidakse piirata, põhjusi, miks piiranguid võidakse kohaldada, ja piirangute võimalikku kestust.

2.   Euroopa Ombudsman teavitab andmesubjekte individuaalselt nende õiguste praegustest või tulevastest piirangutest kirjalikult ja põhjendamatu viivituseta. Euroopa Ombudsman teavitab andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest, tema õigusest pöörduda piirangu vaidlustamiseks andmekaitseametniku poole ja õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

3.   Euroopa Ombudsman võib piirangu põhjusi ja Euroopa Andmekaitseinspektorile kaebuse esitamise õigust käsitleva teabe andmist edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui see tühistaks piirangu mõju. Selle põhjendatust hinnatakse igal üksikjuhul eraldi. Euroopa Ombudsman esitab teabe andmesubjektile kohe, kui see ei tühista enam piirangu mõju.

Artikkel 7

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

1.   Kui Euroopa Ombudsman on määruse artikli 35 lõike 1 alusel kohustatud teavitama andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest, võib ta erandjuhtudel osaliselt või täielikult piirata sellise teabe andmist. Sel juhul dokumenteerib ta teatises piirangu põhjused, piirangu kohaldamise õigusliku aluse kooskõlas artikliga 2 ning hinnangu selle vajalikkusele ja proportsionaalsusele. See teatis esitatakse Euroopa Andmekaitseinspektorile isikuandmetega seotud rikkumisest teatamisel.

2.   Kui piirangu põhjused enam ei kehti, teavitab Euroopa Ombudsman asjaomast andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest, piirangu peamistest põhjustest ja tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 8

Elektroonilise side konfidentsiaalsus

1.   Erandjuhtudel võib Euroopa Ombudsman määruse artikli 36 alusel piirata õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele. Sellised piirangud peavad olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ (3).

2.   Kui Euroopa Ombudsman piirab õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele, teavitab ta asjaomast andmesubjekti oma vastuses andmesubjekti mis tahes taotlusele piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ja tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

3.   Euroopa Ombudsman võib piirangu põhjusi ja Euroopa Andmekaitseinspektorile kaebuse esitamise õigust käsitleva teabe andmist edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui see tühistaks piirangu mõju. Selle põhjendatust hinnatakse igal üksikjuhul eraldi. Euroopa Ombudsman esitab andmesubjektile selle teabe kohe, kui see ei tühista enam piirangu mõju.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Strasbourg, 9. november 2020

Euroopa Ombudsmani nimel

Emily O’REILLY

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

3

---

Parandused

| 10.12.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 415/87 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 415/87

---

Euroopa Liidu 2020. aasta paranduseelarve nr 7 lõplik vastuvõtmine (EL, Euratom) 2020/1776, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 401, 30. november 2020
  )

Leheküljel 21 real 1 4 „VASTAVALT OTSUSE 2014/335/EL, EURATOM ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTILE C KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID“

veerus „Eelarve 2020“

Asendatakse

sendatakse

„
  115 905 134 859
  “

järgmisega:

„
  115 555 134 859
  “;

veerus „Uus summa“

asendatakse

„
  121 438 277 059
  “

järgmisega:

„
  121 088 277 059
  “.

---