# Europos Sąjungos L 354/2020

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 354 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 63 metai2020m. spalio 26d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 354

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

63 metai2020m. spalio 26d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1546, kuriuo nustatoma šaltinių ir metodų, naudojamų bendrųjų nacionalinių pajamų suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti pagal Europos sąskaitų sistemą (2010 m. ESS), aprašo struktūra ir išsami rengimo tvarka (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1547, kuriuo ištaisoma Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų bei pranešimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl atitinkamų patikrų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/561, redakcija lenkų kalba | 4 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2020 m. spalio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2020/1548, dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | 2020 m. spalio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1549, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2004/200/EB dėl apsaugos priemonių nuo Pepino mozaikos viruso įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 7139) | 7 |
| | * | 2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550, kuriuo nustatoma daugiametė 2021–2025 m. kontrolės, kurią turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse ir kuri skirta tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, programa | 9 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | * | 2020 m. spalio 22 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1551, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo | 19 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2020 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2020/1552, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2020/50) | 22 |
| | * | 2020 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2020/1553, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51) | 24 |
| | * | 2020 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2020/1554, kuriomis iš dalies keičiamos Gairių ECB/2011/23 nuostatos dėl duomenų apie išorės sektoriaus statistikos kokybę pateikimo Europos Centriniam Bankui dažnumo (ECB/2020/52) | 26 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1546, kuriuo nustatoma šaltinių ir metodų, naudojamų bendrųjų nacionalinių pajamų suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti pagal Europos sąskaitų sistemą (2010 m. ESS), aprašo struktūra ir išsami rengimo tvarka (
  1
  )

1

1

*

2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/1547, kuriuo ištaisoma Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų bei pranešimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl atitinkamų patikrų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/561, redakcija lenkų kalba

4

SPRENDIMAI

*

2020 m. spalio 13 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2020/1548, dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/2/2020)

5

*

2020 m. spalio 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1549, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2004/200/EB dėl apsaugos priemonių nuo Pepino mozaikos viruso įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2020) 7139)

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 7139)

7

*

2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550, kuriuo nustatoma daugiametė 2021–2025 m. kontrolės, kurią turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse ir kuri skirta tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, programa

9

REKOMENDACIJOS

*

2020 m. spalio 22 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1551, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

19

GAIRĖS

*

2020 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2020/1552, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2020/50)

22

*

2020 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2020/1553, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51)

24

*

2020 m. spalio 14 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2020/1554, kuriomis iš dalies keičiamos Gairių ECB/2011/23 nuostatos dėl duomenų apie išorės sektoriaus statistikos kokybę pateikimo Europos Centriniam Bankui dažnumo (ECB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/1

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/1546

2020 m. spalio 23 d.

kuriuo nustatoma šaltinių ir metodų, naudojamų bendrųjų nacionalinių pajamų suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti pagal Europos sąskaitų sistemą (2010 m. ESS), aprašo struktūra ir išsami rengimo tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/516 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (ES) 2019/516 3 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Komisijai (Eurostatui) šaltinių ir metodų, kurie turi būti naudojami bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti, aprašą; |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (ES) 2019/516 3 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Komisijai (Eurostatui) šaltinių ir metodų, kurie turi būti naudojami bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti, aprašą;

| (2) | labai svarbu, kad valstybių narių BNP suvestiniai rodikliai ir jų sudedamosios dalys būtų palyginami ir kad BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojamų šaltinių ir metodų aprašas derėtų su atitinkamomis 2010 m. ESS (2) apibrėžtimis ir apskaitos taisyklėmis; |
| --- | --- |

(2)

labai svarbu, kad valstybių narių BNP suvestiniai rodikliai ir jų sudedamosios dalys būtų palyginami ir kad BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojamų šaltinių ir metodų aprašas derėtų su atitinkamomis 2010 m. ESS (2) apibrėžtimis ir apskaitos taisyklėmis;

| (3) | labai svarbu, kad valstybės narės BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojamų šaltinių ir metodų aprašus dokumentuotų ir reguliariai atnaujintų; |
| --- | --- |

(3)

labai svarbu, kad valstybės narės BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojamų šaltinių ir metodų aprašus dokumentuotų ir reguliariai atnaujintų;

| (4) | siekiant palengvinti lyginamąją analizę, BNP aprašai turėtų būti vienodos struktūros, kurią sudarytų iš anksto nustatytas skyrių skaičius ir proceso lentelės, kuriose pateikiami ataskaitinių metų skaitiniai įverčiai; |
| --- | --- |

(4)

siekiant palengvinti lyginamąją analizę, BNP aprašai turėtų būti vienodos struktūros, kurią sudarytų iš anksto nustatytas skyrių skaičius ir proceso lentelės, kuriose pateikiami ataskaitinių metų skaitiniai įverčiai;

| (5) | kad būtų galima patikrinti BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojamus šaltinius, jų naudojimo būdus ir metodus, valstybės narės, remdamosi sutartu tvarkaraščiu, turėtų pateikti Komisijai (Eurostatui) naujausias BNP aprašų versijas; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų galima patikrinti BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojamus šaltinius, jų naudojimo būdus ir metodus, valstybės narės, remdamosi sutartu tvarkaraščiu, turėtų pateikti Komisijai (Eurostatui) naujausias BNP aprašų versijas;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Aprašo struktūra

1.   Valstybės narės parengia šaltinių ir metodų, naudojamų BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti, aprašą (toliau – BNP aprašas). BNP aprašą sudaro 10 skyrių ir BNP procesų lentelės.

2.   Skyriai yra šie:

| — | 1 skyrius. Sąskaitų sistemos apžvalga |
| --- | --- |

—

1 skyrius. Sąskaitų sistemos apžvalga

| — | 2 skyrius. Duomenų revizavimo politika ir įverčių revizavimo bei galutinių verčių rengimo tvarkaraštis. Esminis duomenų revizavimas, atliktas po naujausios BNP aprašo versijos |
| --- | --- |

—

2 skyrius. Duomenų revizavimo politika ir įverčių revizavimo bei galutinių verčių rengimo tvarkaraštis. Esminis duomenų revizavimas, atliktas po naujausios BNP aprašo versijos

| — | 3 skyrius. Gamybos metodas |
| --- | --- |

—

3 skyrius. Gamybos metodas

| — | 4 skyrius. Pajamų metodas |
| --- | --- |

—

4 skyrius. Pajamų metodas

| — | 5 skyrius. Išlaidų metodas |
| --- | --- |

—

5 skyrius. Išlaidų metodas

| — | 6 skyrius. Balansavimo arba integravimo procedūra ir įverčių tvirtinimas |
| --- | --- |

—

6 skyrius. Balansavimo arba integravimo procedūra ir įverčių tvirtinimas

| — | 7 skyrius. Tikslinimo dėl išsamumo apžvalga |
| --- | --- |

—

7 skyrius. Tikslinimo dėl išsamumo apžvalga

| — | 8 skyrius. Perėjimas nuo bendrojo vidaus produkto (BVP) prie BNP |
| --- | --- |

—

8 skyrius. Perėjimas nuo bendrojo vidaus produkto (BVP) prie BNP

| — | 9 skyrius. Pagrindiniai naudoti klasifikatoriai |
| --- | --- |

—

9 skyrius. Pagrindiniai naudoti klasifikatoriai

| — | 10 skyrius. Pagrindiniai naudoti duomenų šaltiniai. |
| --- | --- |

—

10 skyrius. Pagrindiniai naudoti duomenų šaltiniai.

3.   BNP procesų lentelėse pateikiama:

| a) | skaitinė informacija apie įverčius, gautus nuosekliais BNP rengimo etapais pagal atskiras naudotų šaltinių ir atlikto tikslinimo rūšis; |
| --- | --- |

a)

skaitinė informacija apie įverčius, gautus nuosekliais BNP rengimo etapais pagal atskiras naudotų šaltinių ir atlikto tikslinimo rūšis;

| b) | skaitinė informacija apie rengiant BNP naudotų atskirų rūšių šaltinių ir atlikto tikslinimo santykinį dydį; |
| --- | --- |

b)

skaitinė informacija apie rengiant BNP naudotų atskirų rūšių šaltinių ir atlikto tikslinimo santykinį dydį;

| c) | nuorodos į atitinkamus BNP aprašo skyrius. |
| --- | --- |

c)

nuorodos į atitinkamus BNP aprašo skyrius.

2 straipsnis

Išsami rengimo tvarka

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | aprašant BNP apskaičiuoti naudotus šaltinius ir metodus BNP apraše būtų vartojami 2010 m. ESS atitinkantys terminai ir apibrėžtys; |
| --- | --- |

a)

aprašant BNP apskaičiuoti naudotus šaltinius ir metodus BNP apraše būtų vartojami 2010 m. ESS atitinkantys terminai ir apibrėžtys;

| b) | BNP apskaičiuoti naudoti šaltiniai ir metodai BNP apraše būtų aprašyti išsamiai ir aiškiai, atitiktų rengiant BNP aprašą taikytas procedūras ir apimtų informaciją apie duomenų, gautų iš statistinių ir administracinių šaltinių, perskaičiavimą į nacionalinių sąskaitų įverčius, tikslinant tuos duomenis dėl sąvokų, išsamumo ir balansavimo, ir apie tvirtinimo procedūras; |
| --- | --- |

b)

BNP apskaičiuoti naudoti šaltiniai ir metodai BNP apraše būtų aprašyti išsamiai ir aiškiai, atitiktų rengiant BNP aprašą taikytas procedūras ir apimtų informaciją apie duomenų, gautų iš statistinių ir administracinių šaltinių, perskaičiavimą į nacionalinių sąskaitų įverčius, tikslinant tuos duomenis dėl sąvokų, išsamumo ir balansavimo, ir apie tvirtinimo procedūras;

| c) | minėtame aprašyme dėl kiekvieno atskiro BNP rengimo etapo būtų pateikti skaitiniai įrodymai, atitinkantys procesų lentelėse pateiktą informaciją; |
| --- | --- |

c)

minėtame aprašyme dėl kiekvieno atskiro BNP rengimo etapo būtų pateikti skaitiniai įrodymai, atitinkantys procesų lentelėse pateiktą informaciją;

| d) | skaitiniai įrodymai būtų pagrįsti artimiausiais metais, kurių galutiniai įverčiai turimi (ataskaitiniai metai); |
| --- | --- |

d)

skaitiniai įrodymai būtų pagrįsti artimiausiais metais, kurių galutiniai įverčiai turimi (ataskaitiniai metai);

| e) | BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojami šaltiniai ir metodai būtų taikomi rengiant kitų metų, einančių po ataskaitinių metų, duomenis. |
| --- | --- |

e)

BNP suvestiniams rodikliams ir jų sudedamosioms dalims rengti naudojami šaltiniai ir metodai būtų taikomi rengiant kitų metų, einančių po ataskaitinių metų, duomenis.

3 straipsnis

Atnaujinimo ir perdavimo tvarkaraštis

1.   Valstybės narės perduoda BNP aprašą Komisijai (Eurostatui) iki 2021 m. gruodžio 31 d.

2.   Vėlesni BNP aprašo atnaujinimai parengiami ir perduodami Komisijai (Eurostatui) per 12 mėnesių nuo bet kokio esminio BNP rengimo šaltinių ar metodų pakeitimo. Bet kuriuo atveju BNP aprašas atnaujinamas bent kas 5 metus.

3.   Valstybės narės perduoda BNP aprašą elektroninėmis priemonėmis per vieną bendrą Komisijos (Eurostato) duomenų prieigą.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. spalio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 91, 2019 3 29, p. 19.

1

(2)  
  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (OL L 174, 2013 6 26, p. 1).

2

---

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/4

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2020/1547

2020 m. spalio 23 d.

kuriuo ištaisoma Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų bei pranešimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl atitinkamų patikrų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/561, redakcija lenkų kalba

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 91 straipsnio d punktą ir 123 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 (2) redakcijos lenkų kalba 12 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje padaryta klaida, dėl kurios keičiasi nuostatos prasmė; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 (2) redakcijos lenkų kalba 12 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje padaryta klaida, dėl kurios keičiasi nuostatos prasmė;

| (2) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 teksto redakcija lenkų kalba turėtų būti atitinkamai ištaisyta. Teksto redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia; |
| --- | --- |

(2)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/274 teksto redakcija lenkų kalba turėtų būti atitinkamai ištaisyta. Teksto redakcijų kitomis kalbomis taisyti nereikia;

| (3) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

(netaikoma teksto redakcijai lietuvių kalba)

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2020 m. spalio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/274, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl leidimų sodinti vynmedžius išdavimo tvarkos, sertifikavimo, įvežimo ir išvežimo operacijų registro, privalomųjų deklaracijų bei pranešimų ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatų dėl atitinkamų patikrų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/561 (OL L 58, 2018 2 28, p. 60).

2

---

SPRENDIMAI

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/5

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS (BUSP) 2020/1548

2020 m. spalio 13 d.

dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/2/2020)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 38 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 25 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) (1) įsteigimo, ypač į jų 10 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | pagal Bendrųjų veiksmų 2005/889/BUSP 10 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) politinės kontrolės vykdymu ir strateginiu vadovavimu jai, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Bendrųjų veiksmų 2005/889/BUSP 10 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas (PSK) yra įgaliotas pagal Sutarties 38 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus, susijusius su Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) politinės kontrolės vykdymu ir strateginiu vadovavimu jai, įskaitant sprendimą paskirti misijos vadovą;

| (2) | 2017 m. gruodžio 8 d. PSK priėmė Politinio ir saugumo komiteto sprendimą (BUSP) 2017/2430 (2), kuriuo ES BAM Rafah misijos vadovu nuo 2017 m. gruodžio 4 d. iki 2018 m. birželio 30 d. paskirtas Günther FREISLEBEN; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. gruodžio 8 d. PSK priėmė Politinio ir saugumo komiteto sprendimą (BUSP) 2017/2430 (2), kuriuo ES BAM Rafah misijos vadovu nuo 2017 m. gruodžio 4 d. iki 2018 m. birželio 30 d. paskirtas Günther FREISLEBEN;

| (3) | ES BAM Rafah misijos vadovo Günther FREISLEBEN įgaliojimai buvo reguliariai pratęsiami, o paskutinį kartą – Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2020/1011 (3) pratęsti iki 2020 m. spalio 30 d.; |
| --- | --- |

(3)

ES BAM Rafah misijos vadovo Günther FREISLEBEN įgaliojimai buvo reguliariai pratęsiami, o paskutinį kartą – Politinio ir saugumo komiteto sprendimu (BUSP) 2020/1011 (3) pratęsti iki 2020 m. spalio 30 d.;

| (4) | 2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/955 (4), kuriuo iš dalies pakeisti Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP ir ES BAM Rafah įgaliojimų terminas pratęstas iki 2021 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2020/955 (4), kuriuo iš dalies pakeisti Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP ir ES BAM Rafah įgaliojimų terminas pratęstas iki 2021 m. birželio 30 d.;

| (5) | 2020 m. spalio 8 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė ES BAM Rafah misijos vadovu skirti Mihai-Florin BULGARIU, |
| --- | --- |

(5)

2020 m. spalio 8 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlė ES BAM Rafah misijos vadovu skirti Mihai-Florin BULGARIU,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovu nuo 2020 m. lapkričio 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d. skiriamas Mihai-Florin BULGARIU.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2020 m. lapkričio 1 d.

Priimta Briuselyje 2020 m. spalio 13 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  OL L 327, 2005 12 14, p. 28.

1

(2)  
  2017 m. gruodžio 8 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2017/2430 dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo skyrimo (ES BAM Rafah/2/2017) (OL L 344, 2017 12 23, p. 9).

2

(3)  
  2020 m. liepos 2 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas (BUSP) 2020/1011, kuriuo pratęsiami Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafos perėjimo punktui (ES BAM Rafah) vadovo įgaliojimai (ES BAM Rafah/1/2020) (OL L 224, 2020 7 13, p. 9).

3

(4)  
  2020 m. birželio 30 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/955, kuriuo iš dalies keičiami Bendrieji veiksmai 2005/889/BUSP dėl Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos Rafah perėjimo punktui (ES PPM Rafah) įsteigimo (OL L 212, 2020 7 3, p. 18).

4

---

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/7

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/1549

2020 m. spalio 22 d.

kuriuo panaikinamas Sprendimas 2004/200/EB dėl apsaugos priemonių nuo Pepino mozaikos viruso įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje

(pranešta dokumentu Nr. C(2020) 7139)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (1), ypač į jo 30 straipsnio 1 dalį ir 37 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendime 2004/200/EB (2) nustatytos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti nuo Pepino mozaikos viruso įvežimo į Sąjungą ir išplitimo joje ant pomidorų (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.) sėklų. Tokios priemonės netaikomos sėkloms, skirtoms galutiniam vartotojui; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendime 2004/200/EB (2) nustatytos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti nuo Pepino mozaikos viruso įvežimo į Sąjungą ir išplitimo joje ant pomidorų (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw.) sėklų. Tokios priemonės netaikomos sėkloms, skirtoms galutiniam vartotojui;

| (2) | šis kenkėjas nėra įtrauktas į Tarybos direktyvos 2000/29/EB (3) I arba II priedą ir jo atžvilgiu taikomi tik Sprendimu 2004/200/EB nustatyti konkretūs reikalavimai; |
| --- | --- |

(2)

šis kenkėjas nėra įtrauktas į Tarybos direktyvos 2000/29/EB (3) I arba II priedą ir jo atžvilgiu taikomi tik Sprendimu 2004/200/EB nustatyti konkretūs reikalavimai;

| (3) | pakartotinai įvertinus šio kenkėjo fitosanitarinę būklę jis buvo įtrauktas į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2072 (4) IV priedo, kuriame pateikiamas Sąjungos reguliuojamų nekarantininių kenkėjų ir konkrečių sodinti skirtų augalų sąrašas su atitinkamomis aptariamos daržovės sėklos kategorijomis ir ribinėmis vertėmis, F dalį. Jo atžvilgiu taip pat taikomos to reglamento V priedo E dalyje nustatytos priemonės; |
| --- | --- |

(3)

pakartotinai įvertinus šio kenkėjo fitosanitarinę būklę jis buvo įtrauktas į Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2072 (4) IV priedo, kuriame pateikiamas Sąjungos reguliuojamų nekarantininių kenkėjų ir konkrečių sodinti skirtų augalų sąrašas su atitinkamomis aptariamos daržovės sėklos kategorijomis ir ribinėmis vertėmis, F dalį. Jo atžvilgiu taip pat taikomos to reglamento V priedo E dalyje nustatytos priemonės;

| (4) | todėl Sprendimas 2004/200/EB yra nebeaktualus ir turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Sprendimas 2004/200/EB yra nebeaktualus ir turėtų būti panaikintas;

| (5) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2004/200/EB panaikinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2020 m. spalio 22 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 317, 2016 11 23, p. 4.

1

(2)  
  2004 m. vasario 27 d. Komisijos sprendimas 2004/200/EB dėl apsaugos priemonių nuo Pepino mozaikos viruso įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (OL L 64, 2004 3 2, p. 43).

2

(3)  
  2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (OL L 169, 2000 7 10, p. 1).

3

(4)  
  2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/2072, kuriuo nustatomos vienodos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų įgyvendinimo sąlygos, panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 690/2008 ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2019 (OL L 319, 2019 12 10, p. 1).

4

---

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2020/1550

2020 m. spalio 23 d.

kuriuo nustatoma daugiametė 2021–2025 m. kontrolės, kurią turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse ir kuri skirta tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, programa

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (1), ypač į jo 118 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | atsakomybė užtikrinti Sąjungos žemės ūkio maisto grandinės teisės aktų vykdymą tenka valstybėms narėms, kurių kompetentingos institucijos, vykdydamos oficialią kontrolę, stebi ir tikrina, ar visapusiškai laikomasi susijusių Sąjungos reikalavimų ir ar užtikrinamas visapusiškas jų įgyvendinimas. Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsniu reikalaujama, kad greta šios stebėsenos ir tikrinimo Komisijos ekspertai valstybėse narėse turi vykdyti kontrolę, įskaitant auditą, kad patikrintų, kaip taikomi Sąjungos teisės aktai. Ši Komisijos kontrolė turėtų būti vykdoma maisto ir pašarų saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų srityse, taip pat nacionalinių kontrolės sistemų ir jas taikančių kompetentingų institucijų veikimo srityse, atsižvelgiant į sąveiką su kontrolės priemonėmis pagal bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

(1)

atsakomybė užtikrinti Sąjungos žemės ūkio maisto grandinės teisės aktų vykdymą tenka valstybėms narėms, kurių kompetentingos institucijos, vykdydamos oficialią kontrolę, stebi ir tikrina, ar visapusiškai laikomasi susijusių Sąjungos reikalavimų ir ar užtikrinamas visapusiškas jų įgyvendinimas. Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsniu reikalaujama, kad greta šios stebėsenos ir tikrinimo Komisijos ekspertai valstybėse narėse turi vykdyti kontrolę, įskaitant auditą, kad patikrintų, kaip taikomi Sąjungos teisės aktai. Ši Komisijos kontrolė turėtų būti vykdoma maisto ir pašarų saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų srityse, taip pat nacionalinių kontrolės sistemų ir jas taikančių kompetentingų institucijų veikimo srityse, atsižvelgiant į sąveiką su kontrolės priemonėmis pagal bendrą žemės ūkio politiką;

| (2) | Komisija parengė daugiametę 2021–2025 m. kontrolės programą, suderintą su Komisijos kadencija ir atspindinčią jos prioritetus. Šią kontrolę turi atlikti Komisijos ekspertai valstybėse narėse, kad patikrintų, kaip pirmiau minėtose srityse taikomi teisės aktai. Nustatant prioritetus remtasi įvairiais kriterijais, be kita ko, nustatyta rizika vartotojams, gyvūnams ar augalams, ankstesniais valstybių narių veiklos šioje srityje rezultatais, gamybos apimtimi, atitinkamų šaltinių (pvz., Europos maisto saugos tarnybos) ir oficialios kontrolės informacijos valdymo sistemos (IMSOC) bei jos sudedamųjų dalių informacija; |
| --- | --- |

(2)

Komisija parengė daugiametę 2021–2025 m. kontrolės programą, suderintą su Komisijos kadencija ir atspindinčią jos prioritetus. Šią kontrolę turi atlikti Komisijos ekspertai valstybėse narėse, kad patikrintų, kaip pirmiau minėtose srityse taikomi teisės aktai. Nustatant prioritetus remtasi įvairiais kriterijais, be kita ko, nustatyta rizika vartotojams, gyvūnams ar augalams, ankstesniais valstybių narių veiklos šioje srityje rezultatais, gamybos apimtimi, atitinkamų šaltinių (pvz., Europos maisto saugos tarnybos) ir oficialios kontrolės informacijos valdymo sistemos (IMSOC) bei jos sudedamųjų dalių informacija;

| (3) | daugiamete kontrolės programa prisidedama prie Komisijos prioritetinės srities „Žaliasis kursas (2)“ ir sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (3). Ja taip pat prisidedama prie bendros žemės ūkio politikos stebėsenos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1306/2013 (4) nustatytas taisykles dėl kompleksinės paramos. Daugiametėje kontrolės programoje nustatyta kontrolė leidžia Komisijai vykdyti savo teisinius įsipareigojimus prižiūrėti Sąjungos teisės taikymą tikrinant, ar valstybių narių oficiali kontrolė atitinkamose srityse atitinka Sąjungos teisės aktus, |
| --- | --- |

(3)

daugiamete kontrolės programa prisidedama prie Komisijos prioritetinės srities „Žaliasis kursas (2)“ ir sąžiningos, sveikos ir aplinkai palankios maisto sistemos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (3). Ja taip pat prisidedama prie bendros žemės ūkio politikos stebėsenos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1306/2013 (4) nustatytas taisykles dėl kompleksinės paramos. Daugiametėje kontrolės programoje nustatyta kontrolė leidžia Komisijai vykdyti savo teisinius įsipareigojimus prižiūrėti Sąjungos teisės taikymą tikrinant, ar valstybių narių oficiali kontrolė atitinkamose srityse atitinka Sąjungos teisės aktus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Priede pateikiama daugiametė 2021–2025 m. kontrolės, kurią turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse, kaip numatyta Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsnio 1 dalyje, programa.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2020 m. spalio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

final

(3)  COM(2020) 381 final.

3

final

(4)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

4

---

PRIEDAS

Šiame priede nustatoma kontrolės, kurią Komisijos ekspertai turi vykdyti valstybėse narėse tose srityse, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2017/625, 2021–2025 m. programa.

Atitinkamu laikotarpiu Komisija nustatė tam tikras prioritetines sritis maisto ir pašarų saugos, maisto kokybės, gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos, augalų apsaugos produktų ir nacionalinių kontrolės sistemų bei kompetentingų institucijų veikimo srityse.

Komisijos kontrolė apima visas valstybes nares kiekvienoje prioritetinėje srityje. Konkrečios atliekant atskirus kontrolės veiksmus tikrinamos sritys pritaikomos prie padėties kiekvienoje valstybėje narėje.

Komisijos ekspertai atlieka kontrolę, įskaitant patikras vietoje, auditą ir dokumentų analizę pagal Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsnį.

2021–2025 m. daugiametė Komisijos valstybėse narėse vykdomos kontrolės, kuria siekiama patikrinti, kaip taikomos taisyklės srityse, kurioms taikoma Reglamento (ES) 2017/625 1 straipsnio 2 dalis, programa taip pat apima kitas tame reglamente numatytas sritis, pavyzdžiui, sukčiavimą ir importo kontrolę. Ji išdėstyta šio priedo 1–10 skyriuose (suskirstyta pagal sritis ir konkrečius tikslus) ir 11 skyriuje (suskirstyta pagal metus).

1.   Maistas ir maisto sauga

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Gyvūniniai maisto produktai


  (pvz., žinduolių ir paukščių mėsos ir jų produktų, pieno ir jo produktų, žuvininkystės produktų sauga ir gyvų dvigeldžių moliuskų gamybos higiena) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos maisto saugos teisės aktų, kuriais reglamentuojama gyvūninių maisto produktų gamyba ir pateikimas rinkai (be kita ko, atsekamumas ir ženklinimas, įskaitant genetiškai modifikuotus organizmus), ypatingą dėmesį skiriant žinduolių ir paukščių mėsai ir jų produktams, pienui ir jo produktams, žuvininkystės produktams ir gyviems dvigeldžiams moliuskams, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Per maistą plintančios zoonozės


  (pvz., Salmonella) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama per maistą plintančių zoonozių kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant Komisijos bendrai finansuojamų nacionalinių veterinarijos programų įgyvendinimo lygiui ir veiksmingumui, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Negyvūniniai maisto produktai


  (pvz., vaisių ir daržovių, prieskoninių augalų, prieskonių ir daigų sauga) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos maisto saugos teisės aktų, kuriais reglamentuojama gyvūninių maisto produktų gamyba ir pateikimas rinkai (be kita ko, atsekamumas ir ženklinimas, įskaitant genetiškai modifikuotus organizmus), ypatingą dėmesį skiriant mikrobiologinei saugai, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Liekanos gyvuose gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose


  (veterinarinių vaistų, pesticidų ir teršalų liekanos) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamos veterinarinių vaistų, pesticidų ir teršalų liekanos gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose.
  Patikrinti, ar valstybių narių pateikti liekanų stebėsenos planai atitinka atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus. |
| Teršalai negyvūniniuose maisto produktuose


  (pvz., mikotoksinai) | Remiantis valstybių narių daugiamečiais nacionaliniais kontrolės planais ir jų ataskaitomis, patikrinti, ar oficiali teršalų negyvūniniuose maisto produktuose kontrolė atitinka atitinkamuose taikytinuose Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Gyvūniniai maisto produktai

(pvz., žinduolių ir paukščių mėsos ir jų produktų, pieno ir jo produktų, žuvininkystės produktų sauga ir gyvų dvigeldžių moliuskų gamybos higiena)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos maisto saugos teisės aktų, kuriais reglamentuojama gyvūninių maisto produktų gamyba ir pateikimas rinkai (be kita ko, atsekamumas ir ženklinimas, įskaitant genetiškai modifikuotus organizmus), ypatingą dėmesį skiriant žinduolių ir paukščių mėsai ir jų produktams, pienui ir jo produktams, žuvininkystės produktams ir gyviems dvigeldžiams moliuskams, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Per maistą plintančios zoonozės

(pvz., Salmonella)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama per maistą plintančių zoonozių kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant Komisijos bendrai finansuojamų nacionalinių veterinarijos programų įgyvendinimo lygiui ir veiksmingumui, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Negyvūniniai maisto produktai

(pvz., vaisių ir daržovių, prieskoninių augalų, prieskonių ir daigų sauga)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos maisto saugos teisės aktų, kuriais reglamentuojama gyvūninių maisto produktų gamyba ir pateikimas rinkai (be kita ko, atsekamumas ir ženklinimas, įskaitant genetiškai modifikuotus organizmus), ypatingą dėmesį skiriant mikrobiologinei saugai, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Liekanos gyvuose gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose

(veterinarinių vaistų, pesticidų ir teršalų liekanos)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamos veterinarinių vaistų, pesticidų ir teršalų liekanos gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose.

Patikrinti, ar valstybių narių pateikti liekanų stebėsenos planai atitinka atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

Teršalai negyvūniniuose maisto produktuose

(pvz., mikotoksinai)

Remiantis valstybių narių daugiamečiais nacionaliniais kontrolės planais ir jų ataskaitomis, patikrinti, ar oficiali teršalų negyvūniniuose maisto produktuose kontrolė atitinka atitinkamuose taikytinuose Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus.

2.   Maisto ir pašarų sauga

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Bendroji pašarų higiena


  (pašarų higiena, įmonių patvirtinimas ir registravimas, atsekamumas, ženklinimas ir teršalai) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama pašarų higiena (ypatingą dėmesį skiriant pašarų higienai, įmonių patvirtinimui ir registravimui, teršalams, atsekamumui ir ženklinimui, įskaitant genetiškai modifikuotus organizmus), ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Vaistiniai pašarai | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi nuo 2022 m. sausio mėn. taikytinų Sąjungos teisinių reikalavimų, kuriais reglamentuojama vaistinių pašarų gamyba. |
| Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai


  (mėsos sektorius, perdirbimo įmonės) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas Sąjungoje pagamintų arba Sąjungos rinkai pateiktų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių tvarkymas, naudojimas ir šalinimas, ir kaip įgyvendinama oficiali jų kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant mėsos sektoriui ir perdirbimo įmonėms. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Bendroji pašarų higiena

(pašarų higiena, įmonių patvirtinimas ir registravimas, atsekamumas, ženklinimas ir teršalai)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama pašarų higiena (ypatingą dėmesį skiriant pašarų higienai, įmonių patvirtinimui ir registravimui, teršalams, atsekamumui ir ženklinimui, įskaitant genetiškai modifikuotus organizmus), ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Vaistiniai pašarai

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi nuo 2022 m. sausio mėn. taikytinų Sąjungos teisinių reikalavimų, kuriais reglamentuojama vaistinių pašarų gamyba.

Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai

(mėsos sektorius, perdirbimo įmonės)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas Sąjungoje pagamintų arba Sąjungos rinkai pateiktų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių tvarkymas, naudojimas ir šalinimas, ir kaip įgyvendinama oficiali jų kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant mėsos sektoriui ir perdirbimo įmonėms.

3.   Gyvūnų sveikata

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Aktyvios epizootinės ligos


  (pvz., afrikinis kiaulių maras, labai patogeniškas paukščių gripas) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama pagrindinių aktyvių gyvūnų ligų, pavyzdžiui, afrikinio kiaulių maro ir labai patogeniško paukščių gripo, kontrolė, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Ne per maistą plintančios zoonozės


  (pvz., pasiutligė) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama ne per maistą plintančių zoonozių kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant Komisijos bendrai finansuojamų nacionalinių veterinarijos programų įgyvendinimo lygiui ir veiksmingumui, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Enzootinės ligos


  (pvz., tuberkuliozė, bruceliozė) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama enzootinių ligų kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant Komisijos bendrai finansuojamų nacionalinių veterinarijos programų įgyvendinimo lygiui ir veiksmingumui, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Parengtis ir prevencija


  (nenumatytų atvejų planavimas) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas pasirengimas susidoroti su keliais epizootinių ligų protrūkiais, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Aktyvios epizootinės ligos

(pvz., afrikinis kiaulių maras, labai patogeniškas paukščių gripas)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama pagrindinių aktyvių gyvūnų ligų, pavyzdžiui, afrikinio kiaulių maro ir labai patogeniško paukščių gripo, kontrolė, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Ne per maistą plintančios zoonozės

(pvz., pasiutligė)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama ne per maistą plintančių zoonozių kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant Komisijos bendrai finansuojamų nacionalinių veterinarijos programų įgyvendinimo lygiui ir veiksmingumui, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Enzootinės ligos

(pvz., tuberkuliozė, bruceliozė)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama enzootinių ligų kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant Komisijos bendrai finansuojamų nacionalinių veterinarijos programų įgyvendinimo lygiui ir veiksmingumui, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Parengtis ir prevencija

(nenumatytų atvejų planavimas)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas pasirengimas susidoroti su keliais epizootinių ligų protrūkiais, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

4.   Gyvūnų gerovė

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Transportas


  (netinkami vežti gyvūnai, gyvuliams gabenti skirti laivai, nenujunkyti veršeliai, gyvūnų tranzitui naudojami kontrolės postai) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama vežamų gyvūnų gerovė, ypatingą dėmesį skiriant netinkamiems vežti gyvūnams, gyvuliams gabenti skirtiems laivams, nenujunkytiems veršeliams ir gyvūnų tranzitui naudojamiems kontrolės postams), ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Ūkiai


  (vištos dedeklės) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama vištų dedeklių gerovė auginimo laikotarpiu, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Skerdyklos


  (atrajotojai, naminiai paukščiai) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama atrajotojų ir naminių paukščių gerovė skerdyklose, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Transportas

(netinkami vežti gyvūnai, gyvuliams gabenti skirti laivai, nenujunkyti veršeliai, gyvūnų tranzitui naudojami kontrolės postai)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama vežamų gyvūnų gerovė, ypatingą dėmesį skiriant netinkamiems vežti gyvūnams, gyvuliams gabenti skirtiems laivams, nenujunkytiems veršeliams ir gyvūnų tranzitui naudojamiems kontrolės postams), ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Ūkiai

(vištos dedeklės)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama vištų dedeklių gerovė auginimo laikotarpiu, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Skerdyklos

(atrajotojai, naminiai paukščiai)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama atrajotojų ir naminių paukščių gerovė skerdyklose, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

5.   Augalų sveikata

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Augalų kenkėjų protrūkiai


  (keliantys didelę grėsmę) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama Sąjungos teritorijoje aptiktų augalų kenkėjų kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant didelę grėsmę keliantiems kenkėjams, pavyzdžiui, Xylella fastidiosa, pomidorų vaisiaus rudųjų raukšlių virusui, pušiniams stiebiniams nematodams, ūsuočiams (anoplophora), trioza ir kitiems kenksmingiems organizmams, kurie nustatyti kaip prioritetiniai, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Parengtis ir prevencija


  (nenumatytų atvejų planavimas) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas augalų sveikatos nenumatytų atvejų planų rengimas ir atnaujinimas. |
| Augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje


  (augalų pasai) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos augalų sveikatos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje, ypatingą dėmesį skiriant augalų pasams, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Augalų kenkėjų protrūkiai

(keliantys didelę grėsmę)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama Sąjungos teritorijoje aptiktų augalų kenkėjų kontrolė, ypatingą dėmesį skiriant didelę grėsmę keliantiems kenkėjams, pavyzdžiui, Xylella fastidiosa, pomidorų vaisiaus rudųjų raukšlių virusui, pušiniams stiebiniams nematodams, ūsuočiams (anoplophora), trioza ir kitiems kenksmingiems organizmams, kurie nustatyti kaip prioritetiniai, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Parengtis ir prevencija

(nenumatytų atvejų planavimas)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas augalų sveikatos nenumatytų atvejų planų rengimas ir atnaujinimas.

Augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje

(augalų pasai)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos augalų sveikatos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje, ypatingą dėmesį skiriant augalų pasams, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

6.   Augalų apsaugos produktų pateikimas rinkai bei naudojimas ir taususis pesticidų naudojimas

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Augalų apsaugos produktai


  (pesticidų registravimas, prekyba jais ir jų naudojimas, pesticidų liekanos) | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas augalų apsaugos produktų registravimas, prekyba jais bei jų naudojimas ir pesticidų liekanos, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Taususis pesticidų naudojimas | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas taususis pesticidų naudojimas, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Augalų apsaugos produktai

(pesticidų registravimas, prekyba jais ir jų naudojimas, pesticidų liekanos)

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas augalų apsaugos produktų registravimas, prekyba jais bei jų naudojimas ir pesticidų liekanos, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Taususis pesticidų naudojimas

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas taususis pesticidų naudojimas, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

7.   Maisto kokybė

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Ekologinis ūkininkavimas | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama ekologiškų produktų gamyba ir ženklinimas (be kita ko, genetiškai modifikuotų organizmų atsekamumas ir ženklinimas), ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Geografinės nuorodos | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama produktų, kuriems suteikta geografinė nuoroda (saugomos kilmės vietos nuoroda (SKVN), saugoma geografinė nuoroda (SGN) ir garantuoto tradicinio gaminio (GTG) nuoroda) gamyba ir ženklinimas, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Ekologinis ūkininkavimas

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama ekologiškų produktų gamyba ir ženklinimas (be kita ko, genetiškai modifikuotų organizmų atsekamumas ir ženklinimas), ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Geografinės nuorodos

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojama produktų, kuriems suteikta geografinė nuoroda (saugomos kilmės vietos nuoroda (SKVN), saugoma geografinė nuoroda (SGN) ir garantuoto tradicinio gaminio (GTG) nuoroda) gamyba ir ženklinimas, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

8.   Gyvūnų ir prekių įvežimas į Sąjungą iš trečiųjų šalių

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė | Patikrinti, ar valstybės narės laikosi savo įsipareigojimų dėl į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežamų gyvūnų ir prekių oficialios kontrolės.
  Patikrinti, ar iš trečiųjų šalių į Sąjungą įvežami gyvūnai ir prekės atitinka taikytinus Sąjungos bendruosius ir specialiuosius įvežimo į Sąjungą reikalavimus.
  Ypatingas dėmesys bus skiriamas Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytoms taisyklėms ir susijusiems deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams. |
| Pasienio kontrolės postų atitiktis | Patikrinti, ar valstybių narių siūlomi paskirti pasienio kontrolės postai prieš juos paskiriant atitinka taikytinuose Sąjungos teisės aktuose nustatytus pasienio kontrolės postams, įskaitant tikrinimo centrus, taikomus būtiniausius reikalavimus.
  Patikrinti, ar pagal Reglamento (ES) 2017/625 61 straipsnio 2 dalį pasienio kontrolės postai, paskirti įvežimo punktai, įvežimo punktai ir pirmojo įvežimo punktai, kurie buvo pakartotinai paskirti, atitinka taikytinus būtiniausius reikalavimus.
  Patikrinti, ar kontrolės punktai, išskyrus, Reglamento (ES) 2017/625 53 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus pasienio kontrolės postus, atitinka taikytinus būtiniausius reikalavimus. |
| Oficiali augalų sveikatos kontrolė | Patikrinti, ar valstybės narės laikosi savo įsipareigojimų dėl į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežamų augalų, augalinių produktų ir kitų objektų oficialios kontrolės.
  Užtikrinti, kad į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežami augalai, augaliniai produktai ir kiti objektai atitiktų į Sąjungą įvežamiems augalams, augaliniams produktams ir kitiems objektams taikomus Sąjungos augalų sveikatos reikalavimus. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė

Patikrinti, ar valstybės narės laikosi savo įsipareigojimų dėl į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežamų gyvūnų ir prekių oficialios kontrolės.

Patikrinti, ar iš trečiųjų šalių į Sąjungą įvežami gyvūnai ir prekės atitinka taikytinus Sąjungos bendruosius ir specialiuosius įvežimo į Sąjungą reikalavimus.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas Reglamentu (ES) 2017/625 nustatytoms taisyklėms ir susijusiems deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams.

Pasienio kontrolės postų atitiktis

Patikrinti, ar valstybių narių siūlomi paskirti pasienio kontrolės postai prieš juos paskiriant atitinka taikytinuose Sąjungos teisės aktuose nustatytus pasienio kontrolės postams, įskaitant tikrinimo centrus, taikomus būtiniausius reikalavimus.

Patikrinti, ar pagal Reglamento (ES) 2017/625 61 straipsnio 2 dalį pasienio kontrolės postai, paskirti įvežimo punktai, įvežimo punktai ir pirmojo įvežimo punktai, kurie buvo pakartotinai paskirti, atitinka taikytinus būtiniausius reikalavimus.

Patikrinti, ar kontrolės punktai, išskyrus, Reglamento (ES) 2017/625 53 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus pasienio kontrolės postus, atitinka taikytinus būtiniausius reikalavimus.

Oficiali augalų sveikatos kontrolė

Patikrinti, ar valstybės narės laikosi savo įsipareigojimų dėl į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežamų augalų, augalinių produktų ir kitų objektų oficialios kontrolės.

Užtikrinti, kad į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežami augalai, augaliniai produktai ir kiti objektai atitiktų į Sąjungą įvežamiems augalams, augaliniams produktams ir kitiems objektams taikomus Sąjungos augalų sveikatos reikalavimus.

9.   Atsparumas antimikrobinėms medžiagoms

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsena | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi teisės aktų, kuriais reglamentuojama zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsena, ir taip padėti visapusiškai įgyvendinti 2017 m. Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planą (1). |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsena

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi teisės aktų, kuriais reglamentuojama zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsena, ir taip padėti visapusiškai įgyvendinti 2017 m. Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą Europos kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planą (1).

10.   Bendrieji žemės ūkio maisto produktų grandinės aspektai

| Prioritetinė sritis | Konkretūs tikslai |
| --- | --- |
| Sukčiavimas | Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas nesąžiningos ar klaidinančios praktikos nustatymas žemės ūkio maisto produktų grandinėje ir tolesni su tuo susiję veiksmai, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė. |
| Tolesni veiksmai atsižvelgiant į audito rekomendacijas


  (sektoriniai ir bendri) | Patikrinti, ar valstybės narės imasi tinkamų tolesnių priemonių Komisijos kontrolės metu nustatytiems konkretiems ar sisteminiams trūkumams pašalinti. |
| Eksporto kontrolė | Patikrinti, kaip valstybės narės vykdo eksporto sertifikavimo reikalavimų įgyvendinimo oficialią kontrolę. |

Prioritetinė sritis

Konkretūs tikslai

Sukčiavimas

Patikrinti, kaip valstybės narės laikosi taikytinų Sąjungos teisės aktų, kuriais reglamentuojamas nesąžiningos ar klaidinančios praktikos nustatymas žemės ūkio maisto produktų grandinėje ir tolesni su tuo susiję veiksmai, ir kaip įgyvendinama jų oficiali kontrolė.

Tolesni veiksmai atsižvelgiant į audito rekomendacijas

(sektoriniai ir bendri)

Patikrinti, ar valstybės narės imasi tinkamų tolesnių priemonių Komisijos kontrolės metu nustatytiems konkretiems ar sisteminiams trūkumams pašalinti.

Eksporto kontrolė

Patikrinti, kaip valstybės narės vykdo eksporto sertifikavimo reikalavimų įgyvendinimo oficialią kontrolę.

11.   2021–2025 m. daugiametė kontrolės programa, suskirstyta pagal metus

| Sritis | Prioritetinė sritis | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maistas ir maisto sauga | Gyvūniniai maisto produktai | Žinduolių ir paukščių mėsos ir jų produktų, pieno ir jo produktų, žuvininkystės produktų, gyvų dvigeldžių moliuskų sauga) |
| Per maistą plintančios zoonozės | Prioritetinės zoonozės

  (pavyzdžiui, Salmonella) |
| Negyvūniniai maisto produktai | Vaisių ir daržovių, prieskoninių augalų, prieskonių ir daigų sauga |
| Liekanos | Liekanos gyvuose gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose |
| Teršalai | Teršalai negyvūniniuose maisto produktuose |
| Maisto ir pašarų sauga | Pašarų sauga | Bendroji pašarų higiena | |
| | Vaistiniai pašarai |
| Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai | |
| Gyvūnų sveikata | Aktyvios epizootinės ligos | Prioritetinės ligos

  (pavyzdžiui: afrikinis kiaulių maras, labai patogeniškas paukščių gripas) |
| Ne per maistą plintančios zoonozės | Prioritetinės zoonozės

  (pavyzdžiui, pasiutligė) |
| Enzootinės ligos | Ligos, kurioms taikomos aktyvios likvidavimo programos

  (pavyzdžiui, tuberkuliozė, bruceliozė) |
| Parengtis ir prevencija | | Su gyvūnų sveikata susijusių nenumatytų atvejų planavimas |
| Gyvūnų gerovė | Transportas | | Netinkami vežti gyvūnai, gyvuliams gabenti skirti laivai, nenujunkyti veršeliai | |
| Gyvūnų tranzitui naudojami kontrolės postai | |
| Ūkiai | Vištos dedeklės | |
| Skerdyklos | Atrajotojai, naminiai paukščiai | |
| Augalų sveikata | Augalų kenkėjų protrūkiai | Prioritetiniai kenkėjai

  (pavyzdžiui: Xylella fastidiosa, pomidorų vaisiaus rudųjų raukšlių virusas, pušiniai stiebiniai nematodai, ūsuočiai (anoplophora), trioza) |
| Parengtis ir prevencija | | Su augalų sveikata susijusių nenumatytų atvejų planavimas |
| Augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje | | Augalų pasai |
| AAP ir TPN | Augalų apsaugos produktai (AAP) | | Pesticidų registravimas, prekyba jais ir jų naudojimas |
| Pesticidų liekanos |
| Taususis pesticidų naudojimas (TPN) | Taususis pesticidų naudojimas |

Sritis

Prioritetinė sritis

2021

2022

2023

2024

2025

Maistas ir maisto sauga

Gyvūniniai maisto produktai

Žinduolių ir paukščių mėsos ir jų produktų, pieno ir jo produktų, žuvininkystės produktų, gyvų dvigeldžių moliuskų sauga)

Per maistą plintančios zoonozės

Prioritetinės zoonozės

(pavyzdžiui, Salmonella)

Negyvūniniai maisto produktai

Vaisių ir daržovių, prieskoninių augalų, prieskonių ir daigų sauga

Liekanos

Liekanos gyvuose gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose

Teršalai

Teršalai negyvūniniuose maisto produktuose

Maisto ir pašarų sauga

Pašarų sauga

Bendroji pašarų higiena

Vaistiniai pašarai

Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai

Gyvūnų sveikata

Aktyvios epizootinės ligos

Prioritetinės ligos

(pavyzdžiui: afrikinis kiaulių maras, labai patogeniškas paukščių gripas)

Ne per maistą plintančios zoonozės

Prioritetinės zoonozės

(pavyzdžiui, pasiutligė)

Enzootinės ligos

Ligos, kurioms taikomos aktyvios likvidavimo programos

(pavyzdžiui, tuberkuliozė, bruceliozė)

Parengtis ir prevencija

Su gyvūnų sveikata susijusių nenumatytų atvejų planavimas

Gyvūnų gerovė

Transportas

Netinkami vežti gyvūnai, gyvuliams gabenti skirti laivai, nenujunkyti veršeliai

Gyvūnų tranzitui naudojami kontrolės postai

Ūkiai

Vištos dedeklės

Skerdyklos

Atrajotojai, naminiai paukščiai

Augalų sveikata

Augalų kenkėjų protrūkiai

Prioritetiniai kenkėjai

(pavyzdžiui: Xylella fastidiosa, pomidorų vaisiaus rudųjų raukšlių virusas, pušiniai stiebiniai nematodai, ūsuočiai (anoplophora), trioza)

Parengtis ir prevencija

Su augalų sveikata susijusių nenumatytų atvejų planavimas

Augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje

Augalų pasai

AAP ir TPN

Augalų apsaugos produktai (AAP)

Pesticidų registravimas, prekyba jais ir jų naudojimas

Pesticidų liekanos

Taususis pesticidų naudojimas (TPN)

Taususis pesticidų naudojimas

| Sritis | Prioritetinė sritis | 2021 m. | 2022 m. | 2023 m. | 2024 m. | 2025 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maisto kokybė | Ekologinis ūkininkavimas | Ekologinis ūkininkavimas |
| Geografinės nuorodos | SKVN / SGN / GTG naudojimas ir ženklinimas |
| Gyvūnų ir prekių įvežimas į Sąjungą iš trečiųjų šalių | Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė | Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė |
| Pasienio kontrolės postai | Pasienio kontrolės postų atitiktis |
| Oficiali augalų sveikatos kontrolė | Oficiali augalų, augalinių produktų ir kitų objektų kontrolė | |
| AAM | Stebėsena | | Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsena |
| Bendrieji žemės ūkio maisto produktų grandinės aspektai | Sukčiavimas | Kovos su nesąžininga ar klaidinančia praktika tvarka | |
| Tolesni veiksmai | Tolesni veiksmai atsižvelgiant į audito rekomendacijas |
| Eksportas | Komisijos vykdoma valstybių narių vykdomos eksporto sertifikavimo reikalavimų įgyvendinimo kontrolės priežiūra |

Sritis

Prioritetinė sritis

2021 m.

2022 m.

2023 m.

2024 m.

2025 m.

Maisto kokybė

Ekologinis ūkininkavimas

Ekologinis ūkininkavimas

Geografinės nuorodos

SKVN / SGN / GTG naudojimas ir ženklinimas

Gyvūnų ir prekių įvežimas į Sąjungą iš trečiųjų šalių

Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė

Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė

Pasienio kontrolės postai

Pasienio kontrolės postų atitiktis

Oficiali augalų sveikatos kontrolė

Oficiali augalų, augalinių produktų ir kitų objektų kontrolė

AAM

Stebėsena

Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsena

Bendrieji žemės ūkio maisto produktų grandinės aspektai

Sukčiavimas

Kovos su nesąžininga ar klaidinančia praktika tvarka

Tolesni veiksmai

Tolesni veiksmai atsižvelgiant į audito rekomendacijas

Eksportas

Komisijos vykdoma valstybių narių vykdomos eksporto sertifikavimo reikalavimų įgyvendinimo kontrolės priežiūra

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

REKOMENDACIJOS

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/19

---

TARYBOS REKOMENDACIJA (ES) 2020/1551

2020 m. spalio 22 d.

kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir e punktus ir 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,

kadangi:

| (1) | 2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija). 2020 m. liepos 16 d. Taryba priėmė 2020 m. liepos 16 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1052, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (2). 2020 m. liepos 30 d. Taryba priėmė 2020 m. liepos 30 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1144, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (3).

  2020 m. rugpjūčio 7 d. Taryba priėmė 2020 m. rugpjūčio 7 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1186, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (4); |
| --- | --- |

(1)

2020 m. birželio 30 d. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (1) (toliau – Tarybos rekomendacija). 2020 m. liepos 16 d. Taryba priėmė 2020 m. liepos 16 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1052, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (2). 2020 m. liepos 30 d. Taryba priėmė 2020 m. liepos 30 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1144, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (3).

2020 m. rugpjūčio 7 d. Taryba priėmė 2020 m. rugpjūčio 7 d. Rekomendaciją (ES) 2020/1186, kuria iš dalies keičiama Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo (4);

| (2) | Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos rekomendacijoje nustatyta, kad valstybės narės turėtų nuo 2020 m. liepos 1 d. koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą tos Tarybos rekomendacijos I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu. Taryba, glaudžiai konsultuodamasi su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, kas dvi savaites turėtų peržiūrėti ir prireikus atnaujinti I priede nurodytų trečiųjų šalių sąrašą remdamasi bendru įvertinimu, grindžiamu Tarybos rekomendacijoje nurodyta metodika, kriterijais ir informacija;

| (3) | nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Visų pirma iš sąrašo turėtų būti išbraukta Gruzija, Kanada ir Tunisas, ir į sąrašą turėtų būti įtrauktas Singapūras. Taip pat turėtų būti paaiškinta, kad tuo atveju, jei bus patvirtintas abipusiškumas, turėtų būti galimos kelionės į YAR Honkongą bei iš jo ir į YAR Makao bei iš jo; |
| --- | --- |

(3)

nuo to laiko Taryboje, glaudžiai konsultuojantis su Komisija ir atitinkamomis ES agentūromis bei tarnybomis, vyko diskusijos dėl Tarybos rekomendacijos I priede pateikto trečiųjų šalių sąrašo peržiūros, taikant Tarybos rekomendacijoje nustatytus kriterijus bei metodiką. Atsižvelgiant į šių diskusijų rezultatus, I priede pateiktas trečiųjų šalių sąrašas turėtų būti iš dalies pakeistas. Visų pirma iš sąrašo turėtų būti išbraukta Gruzija, Kanada ir Tunisas, ir į sąrašą turėtų būti įtrauktas Singapūras. Taip pat turėtų būti paaiškinta, kad tuo atveju, jei bus patvirtintas abipusiškumas, turėtų būti galimos kelionės į YAR Honkongą bei iš jo ir į YAR Makao bei iš jo;

| (4) | sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2020 m. spalio 22 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos, kuri iš dalies keičiama šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(4)

sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios vidaus sienų kontrolę yra panaikinusios. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad priemonės, kurių imtasi prie išorės sienų, būtų koordinuojamos siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą. Tuo tikslu valstybės narės nuo 2020 m. spalio 22 d. turėtų koordinuotai toliau naikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą Tarybos rekomendacijos, kuri iš dalies keičiama šia rekomendacija, I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu;

| (5) | pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, Danija turi nuspręsti, ar ją įgyvendins; |
| --- | --- |

(5)

pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma. Kadangi ši rekomendacija grindžiama Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šios rekomendacijos, Danija turi nuspręsti, ar ją įgyvendins;

| (6) | šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5); todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma; |
| --- | --- |

(6)

šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB (5); todėl Airija nedalyvauja priimant šią rekomendaciją ir ji nėra jai privaloma ar taikoma;

| (7) | Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį; |
| --- | --- |

(7)

Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (6) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį;

| (8) | Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (7) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (8) 3 straipsniu; |
| --- | --- |

(8)

Šveicarijos atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (7) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB (8) 3 straipsniu;

| (9) | Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (9) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (10) 3 straipsniu, |
| --- | --- |

(9)

Lichtenšteino atžvilgiu šia rekomendacija plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB (9) 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES (10) 3 straipsniu,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

Tarybos rekomendacija (ES) 2020/912 dėl laikino nebūtinų kelionių į ES apribojimo ir galimo tokio apribojimo panaikinimo su pakeitimais, padarytais Rekomendacija (ES) 2020/1052, Rekomendacija (ES) 2020/1144 ir Rekomendacija (ES) 2020/1186, iš dalies keičiama taip:

| 1) | Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:






  „1. | Nuo 2020 m. spalio 22 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Tarybos rekomendacijos 1 punkto pirma pastraipa pakeičiama taip:

„1.

Nuo 2020 m. spalio 22 d. valstybės narės turėtų koordinuotai laipsniškai panaikinti laikiną nebūtinų kelionių į ES apribojimą I priede išvardytų trečiųjų šalių gyventojų atžvilgiu.“;

| 2) | Rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:


  „I PRIEDAS
  Trečiosios šalys ir Ypatingieji Administraciniai Regionai, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:






  I. | VALSTYBĖS






  1. | AUSTRALIJA |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Rekomendacijos I priedas pakeičiamas taip:

„I PRIEDAS

Trečiosios šalys ir Ypatingieji Administraciniai Regionai, kurių gyventojams laikinas išorės sienų kirtimo apribojimas nebūtinų kelionių į ES tikslais turėtų būti netaikomas:

I.

VALSTYBĖS

1.

AUSTRALIJA

| 2. | JAPONIJA |
| --- | --- |

2.

JAPONIJA

| 3. | NAUJOJI ZELANDIJA |
| --- | --- |

3.

NAUJOJI ZELANDIJA

| 4. | RUANDA |
| --- | --- |

4.

RUANDA

| 5. | SINGAPŪRAS |
| --- | --- |

5.

SINGAPŪRAS

| 6. | PIETŲ KORĖJA |
| --- | --- |

6.

PIETŲ KORĖJA

| 7. | TAILANDAS |
| --- | --- |

7.

TAILANDAS

| 8. | URUGVAJUS |
| --- | --- |

8.

URUGVAJUS

| 9. | KINIJA (*1) |
| --- | --- |

9.

KINIJA (*1)

| II. | KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI






  1. | YAR Honkongas (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKOS YPATINGIEJI ADMINISTRACINIAI REGIONAI

1.

YAR Honkongas (*1)

| 2. | YAR Makao (*1) |
| --- | --- |

2.

YAR Makao (*1)

(*1)  su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

*1

(*1)  su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

*1

(*1)  su sąlyga, kad bus patvirtinta, jog tai bus daroma abipusiškai."

*1

Priimta Briuselyje 2020 m. spalio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. ROTH

---

(1)  
  OL L 208I, 2020 7 1, p. 1.

1

(2)  
  OL L 230, 2020 7 17, p. 26.

2

(3)  
  OL L 248, 2020 7 31, p. 26.

3

(4)  
  OL L 261, 2020 8 11, p. 83.

4

(5)  
  2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).

5

acquis

(6)  
  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

6

(7)  
  OL L 53, 2008 2 27, p. 52.

7

(8)  
  2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas 2008/146/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos bendrijos vardu (OL L 53, 2008 2 27, p. 1).

8

acquis

(9)  
  OL L 160, 2011 6 18, p. 21.

9

(10)  
  2011 m. kovo 7 d. Tarybos sprendimas 2011/350/ES dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokolo dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis sudarymo Europos Sąjungos vardu, kiek tai susiję su patikrinimų prie vidaus sienų panaikinimu ir asmenų judėjimu (OL L 160, 2011 6 18, p. 19).

10

acquis

---

GAIRĖS

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/22

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2020/1552

2020 m. spalio 14 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/23 dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2020/50)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnio 1 ir 2 dalis, 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (1),

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 549/2013 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Europos Sąjungoje (2),

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (3), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | valdžios sektoriaus finansų statistikos duomenų kokybė vertinama vadovaujantis Europos Centrinio Banko (ECB) statistikos kokybės sistema ir tai apima reguliarią ataskaitą, kurią Vykdomoji valdyba teikia ECB valdančiajai tarybai. Duomenų kokybės stebėsena yra labai svarbi ir turėtų būti vykdoma laiku; |
| --- | --- |

(1)

valdžios sektoriaus finansų statistikos duomenų kokybė vertinama vadovaujantis Europos Centrinio Banko (ECB) statistikos kokybės sistema ir tai apima reguliarią ataskaitą, kurią Vykdomoji valdyba teikia ECB valdančiajai tarybai. Duomenų kokybės stebėsena yra labai svarbi ir turėtų būti vykdoma laiku;

| (2) | tačiau reikėtų pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo. Dėl to reikia patikslinti, kokiu dažnumu Vykdomosios valdybos ataskaitos apie valdžios sektoriaus finansų statistikos kokybę bus teikiamos Valdančiajai tarybai. Siekiant išanalizuoti kokybę, pirmąją ataskaitą pagal šias gaires Vykdomoji valdyba turėtų pateikti Valdančiajai tarybai iki 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

tačiau reikėtų pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo. Dėl to reikia patikslinti, kokiu dažnumu Vykdomosios valdybos ataskaitos apie valdžios sektoriaus finansų statistikos kokybę bus teikiamos Valdančiajai tarybai. Siekiant išanalizuoti kokybę, pirmąją ataskaitą pagal šias gaires Vykdomoji valdyba turėtų pateikti Valdančiajai tarybai iki 2023 m. birželio 30 d.;

| (3) | nustačius rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomajai valdybai turėtų būti suteikta galimybė pateikti, jei jos manymu tai būtina, papildomas ataskaitas Valdančiajai tarybai. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad Vykdomoji valdyba galėtų įgyvendinti šią teisę kaip galima greičiau; |
| --- | --- |

(3)

nustačius rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomajai valdybai turėtų būti suteikta galimybė pateikti, jei jos manymu tai būtina, papildomas ataskaitas Valdančiajai tarybai. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad Vykdomoji valdyba galėtų įgyvendinti šią teisę kaip galima greičiau;

| (4) | pastaraisiais metais atsirado naujų stebėsenos priemonių. Dėl to reikia atnaujinti vertinimų, atliekamų duomenų kokybės stebėsenos ir teikimo kontekste, apimtį; |
| --- | --- |

(4)

pastaraisiais metais atsirado naujų stebėsenos priemonių. Dėl to reikia atnaujinti vertinimų, atliekamų duomenų kokybės stebėsenos ir teikimo kontekste, apimtį;

| (5) | todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Europos Centrinio Banko gaires 2014/2/ES (ECB/2013/23) (4), |
| --- | --- |

(5)

todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Europos Centrinio Banko gaires 2014/2/ES (ECB/2013/23) (4),

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2013/23 iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 7 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:






  „2. | ECB vykdomoji valdyba kas dvejus metus teikia ECB valdančiajai tarybai ataskaitą apie valdžios sektoriaus finansų statistikos kokybę. Vykdomoji valdyba šią ataskaitą pateikia Valdančiajai tarybai iki metų, einančių po atitinkamo dvejų metų laikotarpio, birželio 30 d. Pirmoji kas dvejus metus teikiama ataskaita pateikiama iki 2023 m. birželio 30 d. |
| --- | --- | --- |

1)

7 straipsnio 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip:

„2.

ECB vykdomoji valdyba kas dvejus metus teikia ECB valdančiajai tarybai ataskaitą apie valdžios sektoriaus finansų statistikos kokybę. Vykdomoji valdyba šią ataskaitą pateikia Valdančiajai tarybai iki metų, einančių po atitinkamo dvejų metų laikotarpio, birželio 30 d. Pirmoji kas dvejus metus teikiama ataskaita pateikiama iki 2023 m. birželio 30 d.

| 3. | 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje aptariama bent jau:






  a) | duomenų aprėptis; |
| --- | --- | --- |

3.

2 dalyje nurodytoje ataskaitoje aptariama bent jau:

a)

duomenų aprėptis;

| b) | jų atitikties atitinkamoms apibrėžtims mastas; |
| --- | --- |

b)

jų atitikties atitinkamoms apibrėžtims mastas;

| c) | peržiūrų mastas ir |
| --- | --- |

c)

peržiūrų mastas ir

| d) | pernelyg didelių deficito ir skolos derinimų analizė.“; |
| --- | --- |

d)

pernelyg didelių deficito ir skolos derinimų analizė.“;

| 2) | 7 straipsnis papildomas šia 4 dalimi:






  „4. | Nustačiusi rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomoji valdyba, jei būtina, gali pateikti Valdančiajai tarybai papildomas ataskaitas.“ |
| --- | --- | --- |

2)

7 straipsnis papildomas šia 4 dalimi:

„4.

Nustačiusi rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomoji valdyba, jei būtina, gali pateikti Valdančiajai tarybai papildomas ataskaitas.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Eurosistemos centriniai bankai vykdo šias gaires nuo 2021 m. liepos 1 d. Tačiau šių gairių 1 straipsnio 2 dalies c punktą jie vykdo nuo tos dienos, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. spalio 14 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.

1

(2)  
  OL L 174, 2013 6 26, p. 1.

2

(3)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

3

(4)  
  2013 m. liepos 25 d. Europos Centrinio Banko gairės 2014/2/ES dėl valdžios sektoriaus finansų statistikos (ECB/2013/23) (OL L 2, 2014 1 7, p. 12).

4

---

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/24

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2020/1553

2020 m. spalio 14 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2013/24 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2020/51)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 5 straipsnio 1 ir 2 dalis, 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | euro zonos ketvirtinių finansinių sąskaitų kokybė pagal institucinį sektorių vertinama vadovaujantis Europos Centrinio Banko (ECB) statistikos kokybės sistema ir tai apima reguliarią ataskaitą, kurią ECB vykdomoji valdyba teikia Valdančiajai tarybai. Duomenų kokybės stebėsena yra labai svarbi ir turėtų būti vykdoma laiku; |
| --- | --- |

(1)

euro zonos ketvirtinių finansinių sąskaitų kokybė pagal institucinį sektorių vertinama vadovaujantis Europos Centrinio Banko (ECB) statistikos kokybės sistema ir tai apima reguliarią ataskaitą, kurią ECB vykdomoji valdyba teikia Valdančiajai tarybai. Duomenų kokybės stebėsena yra labai svarbi ir turėtų būti vykdoma laiku;

| (2) | tačiau reikėtų pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo. Dėl to reikia patikslinti, kokiu dažnumu Vykdomosios valdybos ataskaitos apie ketvirtinių finansinių sąskaitų kokybę bus teikiamos Valdančiajai tarybai. Siekiant išanalizuoti kokybę, pirmąją ataskaitą pagal šias gaires Vykdomoji valdyba turėtų pateikti Valdančiajai tarybai iki 2023 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

tačiau reikėtų pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo. Dėl to reikia patikslinti, kokiu dažnumu Vykdomosios valdybos ataskaitos apie ketvirtinių finansinių sąskaitų kokybę bus teikiamos Valdančiajai tarybai. Siekiant išanalizuoti kokybę, pirmąją ataskaitą pagal šias gaires Vykdomoji valdyba turėtų pateikti Valdančiajai tarybai iki 2023 m. birželio 30 d.;

| (3) | nustačius rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomajai valdybai turėtų būti suteikta galimybė pateikti, jei jos manymu tai būtina, papildomas ataskaitas Valdančiajai tarybai. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad Vykdomoji valdyba galėtų įgyvendinti šią teisę kaip galima greičiau; |
| --- | --- |

(3)

nustačius rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomajai valdybai turėtų būti suteikta galimybė pateikti, jei jos manymu tai būtina, papildomas ataskaitas Valdančiajai tarybai. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad Vykdomoji valdyba galėtų įgyvendinti šią teisę kaip galima greičiau;

| (4) | vadovaujantis ECB statistikos kokybės sistema, tam tikra ataskaitose esanti informacija turėtų būti paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis ECB statistikos kokybės sistema, tam tikra ataskaitose esanti informacija turėtų būti paskelbta viešai;

| (5) | todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Europos Centrinio Banko gaires 2014/3/ES (ECB/2013/24) (2), |
| --- | --- |

(5)

todėl reikia atitinkamai iš dalies pakeisti Europos Centrinio Banko gaires 2014/3/ES (ECB/2013/24) (2),

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2013/24 iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:






  „2. | ECB vykdomoji valdyba kas dvejus metus teikia ECB valdančiajai tarybai ataskaitą apie ketvirtinių finansinių sąskaitų kokybę. Vykdomoji valdyba šią ataskaitą pateikia Valdančiajai tarybai iki metų, einančių po atitinkamo dvejų metų laikotarpio, birželio 30 d. Pirmoji kas dvejus metus teikiama ataskaita pateikiama iki 2023 m. birželio 30 d.“; |
| --- | --- | --- |

1)

7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.

ECB vykdomoji valdyba kas dvejus metus teikia ECB valdančiajai tarybai ataskaitą apie ketvirtinių finansinių sąskaitų kokybę. Vykdomoji valdyba šią ataskaitą pateikia Valdančiajai tarybai iki metų, einančių po atitinkamo dvejų metų laikotarpio, birželio 30 d. Pirmoji kas dvejus metus teikiama ataskaita pateikiama iki 2023 m. birželio 30 d.“;

| 2) | 7 straipsnis papildomas šiomis dalimis:






  a) | pridedama ši 3 dalis:






  „3. | 2 dalyje nurodytoje ataskaitoje aptariama bent jau:






  a) | duomenų aprėptis; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

7 straipsnis papildomas šiomis dalimis:

a)

pridedama ši 3 dalis:

„3.

2 dalyje nurodytoje ataskaitoje aptariama bent jau:

a)

duomenų aprėptis;

| b) | jų atitikties atitinkamoms apibrėžtims mastas ir |
| --- | --- |

b)

jų atitikties atitinkamoms apibrėžtims mastas ir

| c) | ir peržiūrų mastas.“; |
| --- | --- |

c)

ir peržiūrų mastas.“;

| b) | pridedama ši 4 dalis:






  „4. | Pateikusi ataskaitą Valdančiajai tarybai pagal 2 dalį, Vykdomoji valdyba gali viešai paskelbti tą ataskaitą ar jos dalį.“; |
| --- | --- | --- |

b)

pridedama ši 4 dalis:

„4.

Pateikusi ataskaitą Valdančiajai tarybai pagal 2 dalį, Vykdomoji valdyba gali viešai paskelbti tą ataskaitą ar jos dalį.“;

| c) | pridedama ši 5 dalis:






  „5. | Nustačiusi rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomoji valdyba, jei būtina, gali pateikti Valdančiajai tarybai papildomas ataskaitas.“ |
| --- | --- | --- |

c)

pridedama ši 5 dalis:

„5.

Nustačiusi rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomoji valdyba, jei būtina, gali pateikti Valdančiajai tarybai papildomas ataskaitas.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Eurosistemos centriniai bankai vykdo šias gaires nuo 2021 m. liepos 1 d. Tačiau šių gairių 1 straipsnio 2 dalies c punktą jie vykdo nuo tos dienos, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. spalio 14 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  
  2013 m. liepos 25 d. Europos Centrinio Banko gairės 2014/3/ES dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų ketvirtinių finansinių sąskaitų srityje (ECB/2013/24) (OL L 2, 2014 1 7, p. 34).

2

---

| 2020 10 26 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 10 26

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/26

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2020/1554

2020 m. spalio 14 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Gairių ECB/2011/23 nuostatos dėl duomenų apie išorės sektoriaus statistikos kokybę pateikimo Europos Centriniam Bankui dažnumo (ECB/2020/52)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį, 3 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 1 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 16 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos Centrinio Banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | išorės sektoriaus statistikos srities duomenų kokybė vertinama vadovaujantis Europos Centrinio Banko (ECB) statistikos kokybės sistema ir tai apima reguliarią ataskaitą, kurią Vykdomoji valdyba teikia ECB valdančiajai tarybai. Duomenų kokybės stebėsena yra labai svarbi ir turėtų būti vykdoma laiku; |
| --- | --- |

(1)

išorės sektoriaus statistikos srities duomenų kokybė vertinama vadovaujantis Europos Centrinio Banko (ECB) statistikos kokybės sistema ir tai apima reguliarią ataskaitą, kurią Vykdomoji valdyba teikia ECB valdančiajai tarybai. Duomenų kokybės stebėsena yra labai svarbi ir turėtų būti vykdoma laiku;

| (2) | tačiau reikėtų pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo. Dėl to reikia patikslinti, kokiu dažnumu Vykdomosios valdybos ataskaitos apie išorės sektoriaus statistikos kokybę bus teikiamos Valdančiajai tarybai. Siekiant išanalizuoti kokybę, pirmąją kokybės ataskaitą Vykdomoji valdyba turėtų pateikti Valdančiajai tarybai po šių gairių priėmimo iki 2022 m. pabaigos; |
| --- | --- |

(2)

tačiau reikėtų pasiekti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo. Dėl to reikia patikslinti, kokiu dažnumu Vykdomosios valdybos ataskaitos apie išorės sektoriaus statistikos kokybę bus teikiamos Valdančiajai tarybai. Siekiant išanalizuoti kokybę, pirmąją kokybės ataskaitą Vykdomoji valdyba turėtų pateikti Valdančiajai tarybai po šių gairių priėmimo iki 2022 m. pabaigos;

| (3) | sąvokos, kuriomis grindžiamas išorės sektoriaus statistikos rinkimas ir rengimas, yra patikimos ir įtvirtintos Tarptautinio valiutos fondo mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštajame leidime (BV6) (2). Tačiau šias sąvokas dažnai reikia patikslinti ir tam tikrais atvejais šie patikslinimai yra itin svarbūs, kad būtų tiksliai parengti euro zonos suvestiniai rodikliai. Dėl to reikia atnaujinti Europos Centrinio Banko gairių 2012/120/ES (ECB/2011/23) (3) III priede išdėstytas finansinės sąskaitos ir tarptautinių investicijų balanso sąvokas; |
| --- | --- |

(3)

sąvokos, kuriomis grindžiamas išorės sektoriaus statistikos rinkimas ir rengimas, yra patikimos ir įtvirtintos Tarptautinio valiutos fondo mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso vadovo šeštajame leidime (BV6) (2). Tačiau šias sąvokas dažnai reikia patikslinti ir tam tikrais atvejais šie patikslinimai yra itin svarbūs, kad būtų tiksliai parengti euro zonos suvestiniai rodikliai. Dėl to reikia atnaujinti Europos Centrinio Banko gairių 2012/120/ES (ECB/2011/23) (3) III priede išdėstytas finansinės sąskaitos ir tarptautinių investicijų balanso sąvokas;

| (4) | nustačius rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomajai valdybai turėtų būti suteikta galimybė pateikti, jei jos manymu tai būtina, papildomas ataskaitas Valdančiajai tarybai. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad Vykdomoji valdyba galėtų įgyvendinti šią teisę nuo 2022 m.; |
| --- | --- |

(4)

nustačius rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomajai valdybai turėtų būti suteikta galimybė pateikti, jei jos manymu tai būtina, papildomas ataskaitas Valdančiajai tarybai. Dėl tos pačios priežasties taip pat reikėtų numatyti, kad Vykdomoji valdyba galėtų įgyvendinti šią teisę nuo 2022 m.;

| (5) | vadovaujantis ECB statistikos kokybės sistema, tam tikra tokiose ataskaitose esanti informacija turėtų būti paskelbta viešai; |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis ECB statistikos kokybės sistema, tam tikra tokiose ataskaitose esanti informacija turėtų būti paskelbta viešai;

| (6) | nuo 2021 m. kovo 1 d. pagal Europos Centrinio Banko gaires (ES) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) Vykdomoji valdyba kasmet turi teikti Valdančiajai tarybai ataskaitą apie išorės sektoriaus statistikos kokybę. Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo, Gairėse ECB/2011/23 įtvirtintas dažnumas turėtų būti ištęstas numatant, kad ataskaita būtų teikiama kas dvejus metus. Taigi skaidrumo sumetimais turėtų būti skirta pakankamai laiko tarp reikalavimo ataskaitą teikti kasmet pagal Gaires (ES) 2018/1151 taikymo ir naujausio reikalavimo ataskaitą teikti kas dvejus metus pagal šias gaires taikymo. Todėl nacionaliniai centriniai bankai (NCB) ir Vykdomoji valdyba turėtų vykdyti šias gaires nuo 2021 m. liepos 1 d.; |
| --- | --- |

(6)

nuo 2021 m. kovo 1 d. pagal Europos Centrinio Banko gaires (ES) 2018/1151 (ECB/2018/19) (4) Vykdomoji valdyba kasmet turi teikti Valdančiajai tarybai ataskaitą apie išorės sektoriaus statistikos kokybę. Siekiant užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėsenos poreikio ir atitinkamos informacijos teikimo Valdančiajai tarybai dažnumo, Gairėse ECB/2011/23 įtvirtintas dažnumas turėtų būti ištęstas numatant, kad ataskaita būtų teikiama kas dvejus metus. Taigi skaidrumo sumetimais turėtų būti skirta pakankamai laiko tarp reikalavimo ataskaitą teikti kasmet pagal Gaires (ES) 2018/1151 taikymo ir naujausio reikalavimo ataskaitą teikti kas dvejus metus pagal šias gaires taikymo. Todėl nacionaliniai centriniai bankai (NCB) ir Vykdomoji valdyba turėtų vykdyti šias gaires nuo 2021 m. liepos 1 d.;

| (7) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2011/23, |
| --- | --- |

(7)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Gaires ECB/2011/23,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2011/23 iš dalies keičiamos taip:

| 1) | 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:






  „1. | Nepažeisdami V priede nustatytų ECB stebėsenos uždavinių, NCB, prireikus bendradarbiaudami su kitomis kompetentingomis institucijomis, kaip nurodyta 4 straipsnyje, užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos stebėseną ir kokybės įvertinimą. ECB taip pat ir laiku vertina šiuos duomenis.
  ECB vykdomoji valdyba kas dvejus metus teikia ECB valdančiajai tarybai ataskaitą apie išorės sektoriaus statistikos kokybę. Vykdomoji valdyba šią ataskaitą pateikia Valdančiajai tarybai iki metų, einančių po kiekvieno atitinkamo dvejų metų laikotarpio, pabaigos. Pirmoji kas dvejus metus teikiama ataskaita pateikiama iki 2022 m. pabaigos. Vykdomoji valdyba gali viešai paskelbti tą ataskaitą ar jos dalį.“; |
| --- | --- | --- |

1)

6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.

Nepažeisdami V priede nustatytų ECB stebėsenos uždavinių, NCB, prireikus bendradarbiaudami su kitomis kompetentingomis institucijomis, kaip nurodyta 4 straipsnyje, užtikrina Europos Centriniam Bankui teikiamos statistinės informacijos stebėseną ir kokybės įvertinimą. ECB taip pat ir laiku vertina šiuos duomenis.

ECB vykdomoji valdyba kas dvejus metus teikia ECB valdančiajai tarybai ataskaitą apie išorės sektoriaus statistikos kokybę. Vykdomoji valdyba šią ataskaitą pateikia Valdančiajai tarybai iki metų, einančių po kiekvieno atitinkamo dvejų metų laikotarpio, pabaigos. Pirmoji kas dvejus metus teikiama ataskaita pateikiama iki 2022 m. pabaigos. Vykdomoji valdyba gali viešai paskelbti tą ataskaitą ar jos dalį.“;

| 2) | 6 straipsnyje pridedama ši 5 dalis:






  „5. | Nuo 2022 m. sausio 1 d., nustačiusi rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomoji valdyba, jei būtina, gali pateikti Valdančiajai tarybai papildomas ataskaitas.“; |
| --- | --- | --- |

2)

6 straipsnyje pridedama ši 5 dalis:

„5.

Nuo 2022 m. sausio 1 d., nustačiusi rimtas duomenų kokybės problemas, Vykdomoji valdyba, jei būtina, gali pateikti Valdančiajai tarybai papildomas ataskaitas.“;

| 3) | III priedas iš dalies keičiamas remiantis šių gairių priedu. |
| --- | --- |

3)

III priedas iš dalies keičiamas remiantis šių gairių priedu.

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionaliniams centriniams bankams.

2.   Eurosistemos centriniai bankai vykdo šias gaires nuo 2021 m. liepos 1 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2020 m. spalio 14 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  Paskelbta https://www.imf.org/.

2

(3)  
  2011 m. gruodžio 9 d. Europos Centrinio Banko gairės 2012/120/ES dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2011/23) (OL L 65, 2012 3 3, p. 1).

3

(4)  
  2018 m. rugpjūčio 2 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2018/1151, kuriomis iš dalies keičiamos Gairės ECB/2011/23 dėl Europos Centrinio Banko statistinės atskaitomybės reikalavimų išorės sektoriaus statistikos srityje (ECB/2018/19) (OL L 209, 2018 8 20, p. 2).

4

---

PRIEDAS

Gairių ECB/2011/23 III priedo 1 skyriaus poskyris „C. Finansinė sąskaita ir tarptautinių investicijų balansas
  “ pakeičiamas taip:

„C.   Finansinė sąskaita ir tarptautinių investicijų balansas

Apskritai, finansinėje sąskaitoje parodomi su finansiniu turtu ir įsipareigojimais susiję sandoriai, sudaryti tarp rezidentų ir nerezidentų institucinių vienetų. Tačiau siekiant užtikrinti, kad euro zonos suvestinių rodiklių rengimas būtų tikslus, visi nerezidentų išleistų finansinių priemonių apsikeitimai tarp rezidentų institucinių vienetų ir rezidentų išleistų finansinių priemonių apsikeitimai tarp nerezidentų institucinių vienetų turėtų būti parodomi kaip finansiniai sandoriai, t. y. griežtai laikantis skolininko / kreditoriaus principo.

Finansinėje sąskaitoje sandoriai parodomi grynąja verte: grynieji finansinio turto įsigijimai atitinka turto įsigijimus, iš jų atėmus turto sumažėjimą.

Tarptautinių investicijų balanse (TIB) kiekvieno ketvirčio pabaigoje parodoma šalies ekonomikos rezidentų finansinio turto, kuris yra reikalavimai nerezidentams, vertė ir šalies ekonomikos rezidentų įsipareigojimų nerezidentams bei luitinio aukso, kuris laikomas kaip oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas, vertė. Turto ir įsipareigojimų skirtumas yra TIB grynoji pozicija (balansas) ir rodo arba reikalavimą grynąja verte arba įsipareigojimą likusiam pasauliui grynąja verte.

TIB vertė laikotarpio pabaigoje yra ankstesnio laikotarpio pabaigos likučio, einamojo laikotarpio sandorių ir kitų pokyčių, kurie atsirado dėl kitų priežasčių nei sandoriai tarp rezidentų ir nerezidentų, rezultatas. Kitiems pokyčiams galima priskirti kitus apimties ir perkainojimo pokyčius, atsiradusius dėl valiutos kursų arba kitų kainų pokyčių.

Funkciniu požiūriu tarptautiniai finansiniai sandoriai ir pozicijos yra skirstomi į tiesiogines investicijas, portfelines investicijas, išvestines finansines priemones (neįtrauktas į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorius, kitas investicijas ir oficialiąsias tarptautines atsargas. Tarptautiniai finansiniai sandoriai ir pozicijos taip pat klasifikuojami pagal priemonės rūšį ir institucinį sektorių.

Rinkos kainos yra sandorių ir pozicijų vertinimo pagrindas. Neperleidžiamųjų priemonių, t. y. paskolų, indėlių ir kitų gautinų / mokėtinų sumų pozicijos yra vertinamos nominaliąja verte. Tačiau visi sandoriai, susiję su šiomis priemonėmis, yra vertinami rinkos kainomis. Siekiant išspręsti neatitikimą tarp sandorių vertinimo rinkos kainomis ir pozicijų vertinimo nominaliąja verte, pardavėjas parodo perkainojimus dėl kitų kainų pokyčių, įvykusius pardavimo laikotarpiu, kurių dydžiai yra lygūs nominaliosios ir sandorio vertės skirtumui, o pirkėjas parodo priešingą sumą kaip perkainojimus dėl kitų kainų pokyčių. Panašiai parodomi tiesioginių investicijų nuosavybės sandoriai ir pozicijos, kur pozicijos parodo nuosavas lėšas, įvertintas nuosavybės metodu (balansine verte) (žr. tolesnį skyrių).

Mokėjimų balanso ir TIB finansinė sąskaita apima priešpriešinius įrašus apie pajamas, sukauptas iš atitinkamose funkcinėse kategorijose klasifikuojamų priemonių.

6.1.   Tiesioginės užsienio investicijos

Tiesioginės investicijos siejamos su vienos šalies ekonomikos rezidentu, kuris kontroliuoja arba turi didelės įtakos kitos šalies ekonomikos rezidento įmonės veiklai. Vadovaujantis tarptautiniais standartais (BV6), tokį ryšį įrodo tai, kada vienos šalies ekonomikos investuotojui rezidentui tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso ne mažiau kaip 10 % kitos šalies ekonomikos įmonės rezidentės balsavimo teisių. Remiantis šiuo kriterijumi, tiesioginių investicijų ryšiai gali egzistuoti tarp kelių susijusių įmonių, nepaisant to, ar tie ryšiai apima vieną, ar daugiau grandinių. Jie gali apimti tiesioginių investicijų įmonės patronuojamąsias įmones, jų patronuojamąsias įmones ir partnerių įmones. Jie gali apimti tiesioginių investicijų įmonės patronuojamąsias įmones, jų patronuojamąsias įmones ir partnerių įmones. Nustačius tiesiogines investicijas, visi vėlesni finansiniai srautai arba atsargos tarp susijusių subjektų parodomi kaip tiesioginių investicijų sandoriai / pozicijos.

Nuosavybės kapitalą sudaro filialų kapitalas, taip pat visos akcijos patronuojamosiose ir partnerių įmonėse. Reinvesticijas sudaro tiesioginio investuotojo pelno dalis, kurios patronuojamosios įmonės arba partnerių įmonės nepaskirstė dividendų forma, ir filialų pelnas, nepervestas tiesioginiam investuotojui. Reinvesticijos, kaip priešpriešinis įrašas, parodomos straipsnyje „investicijų pajamos“ (žr. 3.2.3).

Tiesioginių investicijų nuosavybės priemonės ir skolos priemonės toliau skirstomos pagal subjektų tarpusavio ryšį ir pagal investicijų kryptį. Gali būti išskirti trys tiesioginių investicijų ryšių tipai:

| a) | tiesioginių investuotojų investicijos tiesioginių investicijų įmonėse. Ši kategorija apima tiesioginio investuotojo investicinius srautus (ir likučius) jo tiesioginių investicijų įmonėse (nepriklausomai nuo to, ar jos yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos arba joms daroma įtaka); |
| --- | --- |

a)

tiesioginių investuotojų investicijos tiesioginių investicijų įmonėse. Ši kategorija apima tiesioginio investuotojo investicinius srautus (ir likučius) jo tiesioginių investicijų įmonėse (nepriklausomai nuo to, ar jos yra tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuojamos arba joms daroma įtaka);

| b) | priešpriešinės investicijos. Šio tipo ryšiai apima tiesioginių investicijų įmonių investicinius srautus (ir likučius) tiesioginio investuotojo įmonėje; |
| --- | --- |

b)

priešpriešinės investicijos. Šio tipo ryšiai apima tiesioginių investicijų įmonių investicinius srautus (ir likučius) tiesioginio investuotojo įmonėje;

| c) | tarp susietų įmonių. Jos apima srautus (ir likučius) tarp įmonių, kurios viena kitos nekontroliuoja ar nedaro įtakos viena kitai, tačiau jas abi kontroliuoja arba daro įtaką tas pats tiesioginis investuotojas. |
| --- | --- |

c)

tarp susietų įmonių. Jos apima srautus (ir likučius) tarp įmonių, kurios viena kitos nekontroliuoja ar nedaro įtakos viena kitai, tačiau jas abi kontroliuoja arba daro įtaką tas pats tiesioginis investuotojas.

Vertinant tiesioginių investicijų pozicijas, įmonių, kurios įtrauktos į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės priemonių likučiai vertinami rinkos kainomis. Priešingai, vertinant tiesioginių investicijų įmonių, neįtrauktų į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės priemonių likučius, jie vertinami nuosavybės metodu (balansine verte), naudojant bendrą apibrėžtį, kuri apima šiuos apskaitos straipsnius:

| i) | apmokėtas kapitalas (išskyrus nuosavas akcijas ir įskaitant akcijų priedus); |
| --- | --- |

i)

apmokėtas kapitalas (išskyrus nuosavas akcijas ir įskaitant akcijų priedus);

| ii) | visų rūšių rezervai (įskaitant investicines dotacijas, kai pagal apskaitos rekomendacijas jos laikomos bendrovės rezervais); |
| --- | --- |

ii)

visų rūšių rezervai (įskaitant investicines dotacijas, kai pagal apskaitos rekomendacijas jos laikomos bendrovės rezervais);

| iii) | nepaskirstytasis pelnas, atskaičius nuostolius (įskaitant einamųjų metų rezultatus). |
| --- | --- |

iii)

nepaskirstytasis pelnas, atskaičius nuostolius (įskaitant einamųjų metų rezultatus).

Įmonių, neįtrauktų į biržos prekybos sąrašus, nuosavybės akcijų sandoriai, kurie parodomi finansinėje sąskaitoje, gali skirtis nuo TIB parodomų nuosavų lėšų, įvertintų nuosavybės metodu (balansine verte). Tokie skirtumai parodomi kaip perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių.

Kaip geriausia praktika rekomenduojama, kad visos valstybės narės turėtų pradėti rengti tiesioginių užsienio investicijų nuosavybės likučių ir reinvesticijų duomenis pagal tiesioginių užsienio investicijų apklausų, kurios renkamos bent kartą per metus, rezultatus (*).

__________

| (*) | Turėtų būti atsisakyta šios nepriimtinos praktikos: i) leisti atskaitingiesiems agentams pasirinkti vertinimo kriterijų (rinkos vertė arba nuosavybės metodas (balansinė vertė)); ii) rengiant duomenis apie likučius taikyti nuolatinio inventorizavimo metodą ir (arba) kaupti mokėjimų balanso srautų duomenis. |
| --- | --- |

(*)

6.2.   Investicijų portfelis

Portfelinės investicijos apima skolos arba nuosavybės vertybinių popierių sandorius ir jų pozicijas, išskyrus tuos, kurie priskiriami tiesioginėms investicijoms arba oficialiosioms tarptautinėms atsargoms. Portfelinės investicijos apima nuosavybės vertybinius popierius, investicinių fondų akcijas ir skolos vertybinius popierius, jei jie nėra įtraukti į tiesioginių investicijų arba oficialiųjų tarptautinių atsargų kategorijas. Į portfelines investicijas neįtraukiami atpirkimo sandoriai ir vertybinių popierių skolinimas. Portfelinių investicijų sandoriai ir pozicijos vertinami rinkos kainomis. Jei portfelinėse investicijose yra vertybinių popierių, neįtrauktų į biržos prekybos sąrašus, gali atsirasti sandorių ir pozicijų vertinimo skirtumų – kaip kad yra tiesioginių investicijų į akcijas, neįtrauktas į biržos prekybos sąrašus, atveju. Šiuo atveju tokie skirtumai taip pat turėtų būti parodomi kaip perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių.

Įprastas portfelinių investicijų duomenų rinkimo metodas apibrėžtas VI priede.

6.2.1.   NUOSAVYBĖS VERTYBINIAI POPIERIAI

Nuosavybės vertybinius popierius sudaro visos priemonės, kurios parodo reikalavimus dėl bendrovių arba kvazibendrovių likutinės vertės po to, kai įvykdyti visų kreditorių reikalavimai. Priešingai nei skolos vertybiniai popieriai, nuosavybės vertybiniai popieriai paprastai nesuteikia savininkui teisės į iš anksto nustatytą sumą arba sumą, nustatomą pagal konkrečią formulę. Nuosavybės vertybinius popierius sudaro akcijos, įtrauktos į biržos prekybos sąrašus, ir akcijos, neįtrauktos į biržos prekybos sąrašus.

Akcijos, įtrauktos į biržos prekybos sąrašus, yra nuosavybės vertybiniai popieriai, įtraukti į pripažintos vertybinių popierių biržos sąrašus arba į bet kokią kitą antrinę rinką. Akcijos, neįtrauktos į biržos prekybos sąrašus, yra nuosavybės vertybiniai popieriai, kurie nėra įtraukti į vertybinių popierių biržos sąrašus.

6.2.2.   INVESTICINIŲ FONDŲ AKCIJOS

Investicinių fondų akcijas leidžia investiciniai fondai. Jei fondas yra patikos fondas, jis leidžia vadinamuosius vienetus. Investiciniai fondai yra kolektyvinio investavimo įmonės, kurios sutelkia investuotojų lėšas, naudojamas investicijoms į finansinį ir (arba) nefinansinį turtą. Finansinio tarpininkavimo požiūriu investicinių fondų akcijų vaidmuo yra specialus – kolektyvinio investavimo į kitą turtą būdas – todėl jos identifikuojamos atskirai nuo kitų nuosavybės vertybinių popierių. Be to, skirtingai traktuojamos jų pajamos, nes turi būti įskaitytos reinvesticijos.

6.2.3.   SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI

Skolos vertybiniai popieriai yra perleidžiamosios priemonės, naudojamos kaip skolos įrodymas. Jas sudaro vekseliai, obligacijos, skoliniai įsipareigojimai, perleidžiamieji indėlių sertifikatai, komerciniai vekseliai, turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, pinigų rinkos priemonės ir kitos panašios priemonės, kuriomis paprastai prekiaujama finansų rinkose. Skolos vertybinių popierių sandoriai ir pozicijos pagal pradinį terminą skirstomi į trumpalaikius ir ilgalaikius.

6.2.3.1.   TRUMPALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI

Trumpalaikiai skolos vertybiniai popieriai apmokami pagal pareikalavimą arba išleidžiami su vienerių metų arba trumpesniu pradiniu išpirkimo terminu. Paprastai jie suteikia turėtojui besąlyginę teisę nurodytą dieną gauti nurodytą nustatyto dydžio pinigų sumą. Šiomis priemonėmis paprastai prekiaujama su nuolaida organizuotose rinkose; nuolaida priklauso nuo palūkanų normos ir iki išpirkimo termino likusio laiko.

6.2.3.2.   ILGALAIKIAI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI

Ilgalaikiai skolos vertybiniai popieriai išleidžiami su ilgesniu nei vienerių metų pradiniu išpirkimo terminu arba su neapibrėžtu terminu (išskyrus vertybinius popierius iki pareikalavimo, kurie priskiriami trumpalaikiams vertybiniams popieriams). Paprastai jie suteikia turėtojui: a) besąlyginę teisę gauti nustatyto dydžio pinigines pajamas arba sutartimi nustatytas kintamas pinigines pajamas (kai palūkanų išmokėjimas nepriklauso nuo skolininko pajamų) ir b) besąlyginę teisę į nustatyto dydžio sumą, grąžinant pagrindinę skolos sumą nurodytą dieną arba nurodytomis dienomis.

Sandoriai į mokėjimų balansą įrašomi, kai kreditoriai arba skolininkai įtraukia reikalavimą arba įsipareigojimą į savo apskaitą. Sandoriai parodomi faktiškai gauta ar sumokėta kaina, atėmus komisinius ir išlaidas. Taigi vertybinių popierių su atkarpomis atveju įskaitomos palūkanos, susikaupusios nuo paskutinio palūkanų mokėjimo, o vertybinių popierių, kurie buvo išleisti su nuolaida, atveju įskaitomos palūkanos, susikaupusios nuo emisijos. Susikaupusias palūkanas reikia įskaityti ir į mokėjimų balanso finansinę sąskaitą, ir į TIB; šie įrašai turi turėti priešpriešinius įrašus atitinkamuose pajamų sąskaitos straipsniuose.

6.3.   Išvestinės finansinės priemonės (neįtrauktos į oficialiąsias tarptautines atsargas) ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai

Išvestinės finansinės priemonės sutartis yra finansinė priemonė, susieta su kita konkrečia finansine priemone, rodikliu arba preke, pagal kurią finansų rinkose galima atskirai prekiauti konkrečia finansų rizika (pvz., palūkanų normos, užsienio valiutos kurso, nuosavybės ir prekių kainų, kredito rizika ir kt.). Ši kategorija atskiriama nuo kitų kategorijų, nes ji labiau susijusi su rizikos perleidimu nei lėšų ar kitų išteklių teikimu. Skirtingai nuo kitų funkcinių kategorijų, išvestinės finansinės priemonės negeneruoja pirminių pajamų. Su palūkanų normos išvestinėmis priemonėmis susiję grynieji srautai parodomi kaip išvestinės finansinės priemonės, o ne kaip investicijų pajamos. Išvestinių finansinių priemonių sandoriai ir pozicijos atskiriami nuo pagrindinių priemonių, su kuriomis jie susiję, verčių. Pasirinkimo sandorių atveju parodoma visa premija (t. y. pasirinkimo sandorių pirkimo / pardavimo kaina ir numanomas mokestis už paslaugas). Grąžinamas garantines įmokas sudaro pinigai arba kitas įkaitas, deponuoti siekiant apsaugoti kitą sandorio šalį nuo nemokumo rizikos. Jos priskiriamos indėliams „kitų investicijų“ (jei skolininko įsipareigojimai įtraukti į plačiųjų pinigų kiekį P3) arba „kitų gautinų / mokėtinų sumų“ kategorijose. Negrąžinamos garantinės įmokos (dar vadinamos kintamąja marža) sumažina dėl išvestinės priemonės atsiradusį finansinį įsipareigojimą, todėl jos priskiriamos išvestinių finansinių priemonių sandoriams.

Išvestinių finansinių priemonių vertinimas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į konkrečią rinką. Išvestinių priemonių kainų pokyčiai parodomi kaip turimo turto vertės padidėjimas arba sumažėjimas (perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių). Išvestinių finansinių priemonių sandoriai parodomi tada, kai kreditoriai ir skolininkai reikalavimą arba įsipareigojimą parodo savo apskaitos dokumentuose. Dėl to, kad praktiškai sunku atskirti kai kurių išvestinių priemonių turto ir įsipareigojimų srautus, visi išvestinių finansinių priemonių sandoriai euro zonos mokėjimų balanse parodomi grynąja verte. Išvestinių finansinių priemonių turto ir įsipareigojimų pozicijos TIB statistikoje parodomos bendrąja verte, išskyrus tas išvestines finansines priemones, kurios patenka į oficialiųjų tarptautinių atsargų kategoriją ir parodomos grynąja verte. Dėl praktinių sumetimų įterptosios išvestinės finansinės priemonės neatskiriamos nuo pagrindinės priemonės, su kuria jos yra susijusios.

Darbuotojų akcijų pasirinkimo sandoriai yra bendrovės darbuotojams kaip atlyginimo forma pasiūlyta galimybė nusipirkti bendrovės nuosavybės vertybinių popierių. Jei darbuotojams suteiktu akcijų pasirinkimo sandoriu galima be apribojimų prekiauti finansų rinkose, jis priskiriamas išvestinėms finansinėms priemonėms.

6.4.   Kitos investicijos

Kitos investicijos yra likutinė kategorija, apimanti pozicijas ir sandorius, kurie nepatenka į tiesioginių investicijų, portfelinių investicijų, išvestinių finansinių priemonių ir darbuotojų akcijų pasirinkimo sandorių arba oficialiųjų tarptautinių atsargų kategorijas. Jeigu toliau išvardytos finansinio turto ir įsipareigojimų rūšys nepriskiriamos tiesioginėms investicijoms arba oficialiosioms tarptautinėms atsargoms, kitos investicijos apima: a) kitas nuosavybės priemones; b) pinigus ir indėlius; c) paskolas (įskaitant TVF kredito naudojimą ir TVF paskolas); d) draudimo, pensijų ir standartinių garantijų sistemas, e) prekybos kreditus ir išankstinius mokėjimus; f) kitas gautinas / mokėtinas sumas ir g) specialiųjų skolinimosi teisių (SST) paskirstymus (turimos SST įtraukiamos į oficialiąsias tarptautines atsargas).

Su nuolaida parduotų paskolų, indėlių ir kitų gautinų arba mokėtinų sumų atveju į finansinę sąskaitą įtrauktos sandorių vertės gali skirtis nuo į TIB įtrauktų nominaliųjų verčių. Tokie skirtumai parodomi kaip perkainojimai dėl kitų kainų pokyčių.

6.4.1.   KITOS NUOSAVYBĖS PRIEMONĖS

Kitos nuosavybės priemonės apima ne vertybinių popierių formos nuosavybės priemones, todėl jos nepriskiriamos portfelinėms investicijoms. Dalyvavimas kai kurių tarptautinių organizacijų kapitale nėra vertybiniai popieriai, todėl jis priskiriamas kitoms nuosavybės priemonėms.

6.4.2.   PINIGAI IR INDĖLIAI

Pinigai ir indėliai apima apyvartoje esančius pinigus ir indėlius. Indėliai yra standartizuotos, neperleidžiamos sutartys, kurias paprastai siūlo indėlius priimančios įstaigos, leidžiančios kreditoriui padėti saugoti ir vėliau pasiimti įvairias pinigų sumas. Indėliai paprastai būna siūlomi su skolininko garantija grąžinti investuotojui pagrindinę sumą.

Skirtumas tarp „paskolų“ ir „pinigų ir indėlių“ priklauso nuo skolininko tipo. Tai reiškia, kad turto dalyje pinigai, kuriuos pinigus turinčio sektoriaus rezidentas suteikia bankams nerezidentams, turi būti priskiriami „indėliams“, o pinigai, kuriuos pinigus turinčio sektoriaus rezidentas suteikia nerezidentams, kurie nėra bankai (t. y. instituciniams vienetams, išskyrus bankus), turi būti priskiriami „paskoloms“. Įsipareigojimų dalyje pinigai, kuriuos paėmė rezidentai, kurie nėra bankai, t. y. ne pinigų finansinės institucijos (PFI), visada turi būti priskiriami „paskoloms“. Galiausiai šis skirtumas reiškia, kad visi sandoriai tarp rezidentų PFI ir nerezidentų bankų turi būti priskiriami „indėliams“.

6.4.3.   PASKOLOS

Paskolos yra finansinis turtas, kuris: a) sukuriamas, kai kreditorius tiesiogiai skolina lėšas skolininkui, ir b) tai patvirtina neperleidžiamieji dokumentai. Ši kategorija apima visas paskolas, įskaitant hipoteką, finansinę nuomą ir atpirkimo tipo operacijas. Visos atpirkimo tipo operacijos, t. y. atpirkimo sandoriai, pardavimo / atpirkimo operacijos ir vertybinių popierių skolinimas (apsikeičiant pinigais kaip įkaitu), laikomos įkeitimu užtikrintomis paskolomis, o ne tiesioginiu vertybinių popierių pirkimu / pardavimu ir parodomos kaip „kitos investicijos“, priskiriant operaciją vykdančiam sektoriui rezidentui. Tokia tvarka, kuri taip pat atitinka bankų ir kitų finansų bendrovių apskaitos praktiką, siekiama tiksliau atspindėti šių finansinių priemonių ekonominį pagrindimą.

6.4.4.   DRAUDIMO, PENSIJŲ IR STANDARTINIŲ GARANTIJŲ SISTEMOS

Jos apima: a) ne gyvybės draudimo techninius atidėjinius; b) gyvybės draudimo ir anuiteto įsipareigojimus / teises; c) pensinius įsipareigojimus / teises, pensijų fondų reikalavimus pensijų valdytojams ir ne pensijų fondų įsipareigojimus / teises ir d) standartinių garantijų atidėjinius.

6.4.5.   PREKYBOS KREDITAI IR IŠANKSTINIAI MOKĖJIMAI

Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai yra prekių ir paslaugų tiekėjų finansiniai reikalavimai jų klientams, atsirandantys prekių ir paslaugų teikėjams tiesiogiai jiems suteikus kreditą, ir išankstiniai mokėjimai už darbą, kuris vykdomas arba turi būti pradėtas, kai klientai iš anksto sumoka už dar nepristatytas prekes ar nesuteiktas paslaugas. Prekybos kreditai ir išankstiniai mokėjimai atsiranda, kai už prekes arba paslaugas sumokama ne tada, kai perleidžiamos prekės nuosavybės teisės ar suteikiama paslauga.

6.4.6.   KITOS GAUTINOS / MOKĖTINOS SUMOS

Šią kategoriją sudaro kitos gautinos arba mokėtinos sumos, kurios nėra įtrauktos į prekybos kreditus ir išankstinius mokėjimus arba kitas priemones. Jos apima sukurtą finansinį turtą ir įsipareigojimus, kurie yra kaip atitiktinis įrašas sandoriams, tarp kurių įvykdymo ir atitinkamų mokėjimų už juos yra laiko skirtumas. Jos apima mokestinius įsipareigojimus, vertybinių popierių įsigijimą ir pardavimą, vertybinių popierių skolinimo mokesčius, aukso paskolų mokesčius, darbo užmokesčius, dividendus ir sukauptas, bet dar nesumokėtas socialines įmokas.

6.4.7.   SPECIALIŲJŲ SKOLINIMOSI TEISIŲ (SST) PASKIRSTYMAI

SST paskirstymai TVF nariams parodomi kaip gavėjo turimas įsipareigojimas pagal SST „kitose investicijose“, įtraukiant atitinkamą SST įrašą „oficialiųjų tarptautinių atsargų“ straipsnyje.

6.5.   Oficialiosios tarptautinės atsargos

Oficialiosios tarptautinės atsargos – išorės turtas, kurį pinigų institucijos kontroliuoja ir gali nedelsdamos panaudoti mokėjimų balanso finansavimo reikmėms, intervencijai valiutų rinkose siekiant valdyti valiutos kursą ir kitais susijusiais tikslais (pvz., pasitikėjimui valiuta ir ekonomika palaikyti arba skolinimuisi iš užsienio pagrįsti). Oficialiosios tarptautinės atsargos turi būti turtas, laikomas užsienio valiuta, reikalavimai nerezidentams ir faktiškai egzistuojantis turtas. Potencialus turtas neįtraukiamas. Oficialiųjų tarptautinių atsargų sąvoka pagrįsta pinigų institucijų vykdoma atsargų kontrole ir galimybe jas naudoti.

euro zonos oficialiąsias tarptautines atsargas sudaro Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos, t. y. ECB oficialiosios tarptautinės atsargos ir euro zonos nacionalinių centrinių bankų (NCB) laikomos oficialiosios tarptautinės atsargos.

Oficialiosios tarptautinės atsargos turi būti: i) veiksmingai kontroliuojamos Eurosistemos pinigų institucijų, t. y. ECB arba euro zonos NCB, ir ii) labai likvidūs, antrinėje rinkoje paklausūs ir kredito atžvilgiu patikimi reikalavimai, kuriuos Eurosistema turi ne euro zonos rezidentams ir kurios išreikštos konvertuojamomis valiutomis, išskyrus eurą, taip pat piniginiu auksu, atsargų pozicijomis TVF ir SST.

Ši apibrėžtis aiškiai nustato, kad užsienio valiuta išreikšti reikalavimai euro zonos rezidentams bei eurais išreikšti reikalavimai nelaikomi oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis nei nacionaliniu, nei euro zonos lygmeniu. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo institucines nuostatas centrinės valdžios ir (arba) finansų ministerijų užsienio valiutos pozicijos taip pat neįtraukiamos į euro zonos oficialiųjų tarptautinių atsargų apibrėžtį.

ECB oficialiosios tarptautinės atsargos yra sukauptos pagal Europos centrinių bankų sistemos statuto 30 straipsnį, todėl laikoma, kad jas tiesiogiai ir veiksmingai kontroliuoja ECB. Kol neįvyksta tolesnis nuosavybės teisės perleidimas, NCB turimos oficialiosios tarptautinės atsargos yra jų tiesiogiai ir veiksmingai kontroliuojamos bei laikomos kiekvieno atskiro NCB oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis.

Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos yra skaičiuojamos bendrąja verte, neįskaitant jokių su oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis susijusių įsipareigojimų, išskyrus tas oficialiąsias tarptautines atsargas, kurios patenka į „išvestinių finansinių priemonių“ subkategoriją, kurios įtraukiamos grynąja verte.

Vertinama atsižvelgiant į rinkos kainas: a) sandoriams vertinti naudojamos rinkoje vyraujančios kainos sandorio sudarymo metu ir b) turimoms lėšoms vertinti naudojamos ataskaitinio laikotarpio pabaigos vidutinės rinkos kainos. Sandorio sudarymo metu rinkoje vyraujantys valiutos keitimo kursai ir vidutiniai ataskaitinio laikotarpio pabaigos rinkos valiutos kursai yra naudojami atitinkamai perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštų sandorių ir turimų lėšų vertę eurais.

Vis labiau plintantis požiūris, kad kitos lėšos užsienio valiutomis, neįtrauktos į mokėjimų balanso oficialiųjų tarptautinių atsargų straipsnį ir tarptautinių investicijų balanso statistiką, taip pat galėtų būti svarbus rodiklis, parodantis šalies sugebėjimą vykdyti savo įsipareigojimus užsienio valiuta, buvo įtrauktas į TVF specialųjį duomenų platinimo standartą. Lėšoms užsienio valiutomis apskaičiuoti duomenis apie oficialiąsias tarptautines atsargas bendrąja verte reikia papildyti informacija apie kitą turtą užsienio valiutomis bei su oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis susijusius įsipareigojimus. Atitinkamai, mėnesio duomenys apie Eurosistemos oficialiąsias tarptautines atsargas (bendrąja verte) papildomi informacija apie kitą turtą užsienio valiutomis ir iš anksto nustatytus bei sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, įtakojančius oficialiąsias tarptautines atsargas bendrąja verte, kurie klasifikuojami pagal likutinę trukmę. Be to, oficialiąsias tarptautines atsargas bendrąja verte reikia išskaidyti pagal valiutas, išreikštas SST valiutomis (iš viso) ir kitomis valiutomis (iš viso) su ketvirčio atsilikimu.

6.5.1.   PINIGINIS AUKSAS

Piniginis auksas – auksas, kuris priklauso pinigų institucijoms (arba kitiems subjektams, kuriuos veiksmingai kontroliuoja pinigų institucijos) ir kuris laikomas kaip oficialiosios tarptautinės atsargos. Jis apima luitinį auksą ir nerezidentų nepaskirtojo aukso sąskaitas, suteikiančias teisę reikalauti pateikti auksą.

Turimas piniginis auksas turėtų likti nepakitęs visuose grįžtamuosiuose aukso sandoriuose (aukso apsikeitimo sandoriuose, atpirkimo sandoriuose, paskolose ir indėliuose).

| 6.5.1.1. | Luitinis auksas gali būti monetų, lydinių ar luitų, kurių grynumas yra ne mažesnis kaip 995 dalys aukso 1 000 dalių lydinio, pavidalo, įskaitant tokį auksą, laikomą paskirtojo aukso sąskaitose. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | Nepaskirtojo aukso sąskaitos – reikalavimas sąskaitos tvarkytojui pristatyti auksą. Šių sąskaitų teikėjas turi teisę į fizinio (priskirto) aukso oficialiųjų tarptautinių atsargų bazę ir išleidžia auksu denominuotus reikalavimus sąskaitos turėtojams. Nepaskirtojo aukso sąskaitos, nepriskirtos piniginiam auksui, įtraukiamos kaip „kitų investicijų“ kategorijos „pinigai ir indėliai“. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2.   SST

SST – TVF sukurtas ir jo narių turimoms oficialiosioms tarptautinėms atsargoms papildyti skirtas oficialiųjų tarptautinių atsargų turtas. SST laiko tik TVF narių pinigų institucijos ir ribotas tarptautinių finansinių institucijų, kurioms leidžiama jas laikyti, skaičius.

6.5.3.   ATSARGŲ POZICIJOS TVF

Tai a) atsargų segmento, t. y. užsienio valiutos, įskaitant SST, kurią šalis narė gali skubiai pasiskolinti iš TVF, ir b) bet kokio TVF įsiskolinimo pagal paskolos susitarimą bendrojoje išteklių sąskaitoje, kuris yra iš anksto nepranešus prieinamas šaliai narei, suma.

6.5.4.   KITAS OFICIALIŲJŲ TARPTAUTINIŲ ATSARGŲ TURTAS

Šis turtas apima pinigus ir indėlius, vertybinius popierius, išvestines finansines priemones ir kitus reikalavimus. Indėlių kategorijai priskiriami indėliai iki pareikalavimo. Vertybiniai popieriai apima nerezidentų išleistus likvidžius ir antrinę rinką turinčius nuosavybės priemones ir skolos vertybinius popierius, įskaitant investicinių fondų akcijas arba vienetus. Išvestinės finansinės priemonės įtraukiamos į oficialiąsias tarptautines atsargas tik jei su oficialiųjų tarptautinių atsargų valdymu susijusios išvestinės priemonės yra įtraukiamos į tokio turto vertinimą. Kiti reikalavimai apima paskolas ne bankams nerezidentams, ilgalaikes paskolas TVF patikos sąskaitai ir kitą finansinį turtą, kuris nebuvo įtrauktas anksčiau, bet atitinka oficialiųjų tarptautinių atsargų apibrėžtį.“.

---