# Jurnalul Oficial L 433I/2020

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 433I |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6322 decembrie 2020 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 433I

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6322 decembrie 2020

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii | 1 |
| | * | Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 | 11 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii

1

*

Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

11

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 | 23 |
| | | ACORDURI INTERINSTITUŢIONALE |
| | * | Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii Acordul Interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii | 28 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19

23

ACORDURI INTERINSTITUŢIONALE

*

Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii Acordul Interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii

28

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 22.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | LI 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

LI 433/1

---

REGULAMENTUL (UE, Euratom) 2020/2092 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 16 decembrie 2020

privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 322 alineatul (1) litera (a),

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Curții de Conturi (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, valori consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Astfel cum reiterează articolul 2 din TUE, aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, valori consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Astfel cum reiterează articolul 2 din TUE, aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați.

| (2) | În concluziile sale din 21 iulie 2020, Consiliul European a declarat că interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate în conformitate cu principiile generale încorporate în tratate, în special valorile prevăzute la articolul 2 din TUE. De asemenea, Consiliul European a subliniat importanța protejării intereselor financiare ale Uniunii și importanța respectării statului de drept. |
| --- | --- |

(2)

În concluziile sale din 21 iulie 2020, Consiliul European a declarat că interesele financiare ale Uniunii trebuie să fie protejate în conformitate cu principiile generale încorporate în tratate, în special valorile prevăzute la articolul 2 din TUE. De asemenea, Consiliul European a subliniat importanța protejării intereselor financiare ale Uniunii și importanța respectării statului de drept.

| (3) | Statul de drept impune tuturor autorităților publice să acționeze în limitele stabilite de lege, în conformitate cu valorile democrației și respectând drepturile fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”) și în alte instrumente aplicabile, precum și sub controlul unor instanțe independente și imparțiale. În special, în conformitate cu statul de drept, trebuie să fie respectate (3) principii precum legalitatea (4), care implică un proces legislativ transparent, responsabil, democratic și pluralist; securitatea juridică (5); interzicerea exercitării arbitrare a competențelor executive (6); protecția jurisdicțională efectivă, inclusiv accesul la justiție, asigurate de instanțe independente și imparțiale (7); și separarea puterilor în stat (8). |
| --- | --- |

(3)

Statul de drept impune tuturor autorităților publice să acționeze în limitele stabilite de lege, în conformitate cu valorile democrației și respectând drepturile fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”) și în alte instrumente aplicabile, precum și sub controlul unor instanțe independente și imparțiale. În special, în conformitate cu statul de drept, trebuie să fie respectate (3) principii precum legalitatea (4), care implică un proces legislativ transparent, responsabil, democratic și pluralist; securitatea juridică (5); interzicerea exercitării arbitrare a competențelor executive (6); protecția jurisdicțională efectivă, inclusiv accesul la justiție, asigurate de instanțe independente și imparțiale (7); și separarea puterilor în stat (8).

| (4) | Criteriile de aderare stabilite de Consiliul European de la Copenhaga din 1993 și consolidate de Consiliul European de la Madrid din 1995 reprezintă condițiile esențiale pe care o țară candidată trebuie să le îndeplinească pentru a deveni un stat membru al Uniunii. Respectivele criterii sunt consacrate în prezent la articolul 49 din TUE. |
| --- | --- |

(4)

Criteriile de aderare stabilite de Consiliul European de la Copenhaga din 1993 și consolidate de Consiliul European de la Madrid din 1995 reprezintă condițiile esențiale pe care o țară candidată trebuie să le îndeplinească pentru a deveni un stat membru al Uniunii. Respectivele criterii sunt consacrate în prezent la articolul 49 din TUE.

| (5) | Odată ce o țară candidată devine stat membru, aceasta se alătură unei structuri juridice bazate pe premisa fundamentală potrivit căreia fiecare stat membru împărtășește cu toate celelalte state membre și recunoaște că acestea împărtășesc cu el o serie de valori comune pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum se precizează la articolul 2 din TUE. Această premisă implică și justifică faptul că între statele membre există încrederea reciprocă că valorile respective vor fi recunoscute și că, prin urmare, dreptul Uniunii care le pune în aplicare va fi respectat (9). Legislațiile și practicile statelor membre ar trebui să respecte în continuare valorile comune pe care se întemeiază Uniunea. |
| --- | --- |

(5)

Odată ce o țară candidată devine stat membru, aceasta se alătură unei structuri juridice bazate pe premisa fundamentală potrivit căreia fiecare stat membru împărtășește cu toate celelalte state membre și recunoaște că acestea împărtășesc cu el o serie de valori comune pe care se întemeiază Uniunea, astfel cum se precizează la articolul 2 din TUE. Această premisă implică și justifică faptul că între statele membre există încrederea reciprocă că valorile respective vor fi recunoscute și că, prin urmare, dreptul Uniunii care le pune în aplicare va fi respectat (9). Legislațiile și practicile statelor membre ar trebui să respecte în continuare valorile comune pe care se întemeiază Uniunea.

| (6) | Deși nu există o ierarhie între valorile Uniunii, respectarea statului de drept este esențială pentru protecția celorlalte valori fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, cum ar fi libertatea, democrația, egalitatea și respectarea drepturilor omului. Respectarea statului de drept este legată în mod intrinsec de respectarea democrației și a drepturilor fundamentale. Democrația și respectarea drepturilor fundamentale nu pot exista fără respectarea statului de drept și viceversa. |
| --- | --- |

(6)

Deși nu există o ierarhie între valorile Uniunii, respectarea statului de drept este esențială pentru protecția celorlalte valori fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, cum ar fi libertatea, democrația, egalitatea și respectarea drepturilor omului. Respectarea statului de drept este legată în mod intrinsec de respectarea democrației și a drepturilor fundamentale. Democrația și respectarea drepturilor fundamentale nu pot exista fără respectarea statului de drept și viceversa.

| (7) | Atunci când statele membre execută bugetul Uniunii, inclusiv resursele alocate prin Instrumentul de redresare al Uniunii Europene instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2020/2094 al Consiliului (10), precum și prin împrumuturi și alte instrumente garantate din bugetul Uniunii, indiferent de metoda de execuție pe care statele membre o utilizează, respectarea statului de drept este o condiție prealabilă esențială pentru asigurarea conformității cu principiile bunei gestiuni financiare, consacrate la articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(7)

Atunci când statele membre execută bugetul Uniunii, inclusiv resursele alocate prin Instrumentul de redresare al Uniunii Europene instituit în temeiul Regulamentului (UE) 2020/2094 al Consiliului (10), precum și prin împrumuturi și alte instrumente garantate din bugetul Uniunii, indiferent de metoda de execuție pe care statele membre o utilizează, respectarea statului de drept este o condiție prealabilă esențială pentru asigurarea conformității cu principiile bunei gestiuni financiare, consacrate la articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (8) | Statele membre pot asigura buna gestiune financiară doar dacă autoritățile publice acționează în conformitate cu legea, dacă cazurile de fraudă, inclusiv de fraudă fiscală, evaziune fiscală, corupție, conflict de interese sau alte încălcări ale legii sunt urmărite în mod eficace de organele de anchetă și de urmărire penală, precum și dacă deciziile arbitrare sau ilegale ale autorităților publice, inclusiv ale autorităților de aplicare a legii, pot fi supuse unui control jurisdicțional efectiv de către instanțe independente și de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(8)

Statele membre pot asigura buna gestiune financiară doar dacă autoritățile publice acționează în conformitate cu legea, dacă cazurile de fraudă, inclusiv de fraudă fiscală, evaziune fiscală, corupție, conflict de interese sau alte încălcări ale legii sunt urmărite în mod eficace de organele de anchetă și de urmărire penală, precum și dacă deciziile arbitrare sau ilegale ale autorităților publice, inclusiv ale autorităților de aplicare a legii, pot fi supuse unui control jurisdicțional efectiv de către instanțe independente și de către Curtea de Justiție a Uniunii Europene.

| (9) | Independența și imparțialitatea sistemului judiciar ar trebui să fie întotdeauna garantate, iar organele de anchetă și de urmărire penală ar trebui să își poată exercita funcțiile în mod corespunzător. Sistemul judiciar și organele de anchetă și de urmărire penală ar trebui să dispună de resurse financiare și umane suficiente și de proceduri pentru a acționa în mod eficace și într-o manieră care respectă deplin dreptul la un proces echitabil, inclusiv dreptul la apărare. Hotărârile definitive ar trebui să fie executate cu eficacitate. Respectivele condiții sunt necesare ca o minimă garanție împotriva unor eventuale decizii ilegale și arbitrare ale autorităților publice care ar putea afecta interesele financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Independența și imparțialitatea sistemului judiciar ar trebui să fie întotdeauna garantate, iar organele de anchetă și de urmărire penală ar trebui să își poată exercita funcțiile în mod corespunzător. Sistemul judiciar și organele de anchetă și de urmărire penală ar trebui să dispună de resurse financiare și umane suficiente și de proceduri pentru a acționa în mod eficace și într-o manieră care respectă deplin dreptul la un proces echitabil, inclusiv dreptul la apărare. Hotărârile definitive ar trebui să fie executate cu eficacitate. Respectivele condiții sunt necesare ca o minimă garanție împotriva unor eventuale decizii ilegale și arbitrare ale autorităților publice care ar putea afecta interesele financiare ale Uniunii.

| (10) | Independența sistemului judiciar presupune, în special, faptul că organismul judiciar în cauză își poate exercita, atât în temeiul normelor relevante, cât și în practică, funcțiile jurisdicționale în mod complet autonom, fără a fi supus vreunei legături ierarhice sau de subordonare și fără a primi dispoziții sau instrucțiuni, indiferent de originea lor, fiind astfel protejat împotriva intervențiilor sau presiunilor exterioare susceptibile să aducă atingere independenței de judecată a membrilor săi și să influențeze deciziile acestora. Pentru a garanta independența și imparțialitatea, sunt necesare norme, în special în ceea ce privește componența organismului, numirea, durata funcției și cauzele de recuzare și de revocare a membrilor săi, care să permită înlăturarea oricărei îndoieli legitime, în percepția justițiabililor, cu privire la impenetrabilitatea organismului respectiv față de factori externi și cu privire la imparțialitatea sa în raport cu interesele cu care se confruntă. |
| --- | --- |

(10)

Independența sistemului judiciar presupune, în special, faptul că organismul judiciar în cauză își poate exercita, atât în temeiul normelor relevante, cât și în practică, funcțiile jurisdicționale în mod complet autonom, fără a fi supus vreunei legături ierarhice sau de subordonare și fără a primi dispoziții sau instrucțiuni, indiferent de originea lor, fiind astfel protejat împotriva intervențiilor sau presiunilor exterioare susceptibile să aducă atingere independenței de judecată a membrilor săi și să influențeze deciziile acestora. Pentru a garanta independența și imparțialitatea, sunt necesare norme, în special în ceea ce privește componența organismului, numirea, durata funcției și cauzele de recuzare și de revocare a membrilor săi, care să permită înlăturarea oricărei îndoieli legitime, în percepția justițiabililor, cu privire la impenetrabilitatea organismului respectiv față de factori externi și cu privire la imparțialitatea sa în raport cu interesele cu care se confruntă.

| (11) | Respectarea statului de drept este esențială nu doar pentru cetățenii Uniunii, ci și pentru inițiativele de afaceri, pentru inovare, pentru investiții, pentru coeziunea economică, socială și teritorială și pentru buna funcționare a pieței interne, care se vor dezvolta cel mai bine dacă există un cadru juridic și instituțional solid. |
| --- | --- |

(11)

Respectarea statului de drept este esențială nu doar pentru cetățenii Uniunii, ci și pentru inițiativele de afaceri, pentru inovare, pentru investiții, pentru coeziunea economică, socială și teritorială și pentru buna funcționare a pieței interne, care se vor dezvolta cel mai bine dacă există un cadru juridic și instituțional solid.

| (12) | Articolul 19 din TUE, care concretizează exprimarea valorii statului de drept prevăzută la articolul 2 din TUE, impune statelor membre să asigure o protecție jurisdicțională efectivă în domeniile reglementate de dreptul Uniunii, inclusiv în domeniile care au legătură cu execuția bugetului Uniunii. Însăși existența unui control jurisdicțional efectiv, menit să asigure respectarea dreptului Uniunii, constituie esența statului de drept și impune existența unor instanțe independente (11). Menținerea independenței instanțelor este esențială, astfel cum se confirmă la articolul 47 al doilea paragraf din cartă (12). Acest lucru este valabil, în special, pentru controlul jurisdicțional al valabilității măsurilor, a contractelor sau a altor instrumente generatoare de cheltuieli sau de datorii publice, printre altele în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice, care pot fi aduse, de asemenea, în fața instanțelor. |
| --- | --- |

(12)

Articolul 19 din TUE, care concretizează exprimarea valorii statului de drept prevăzută la articolul 2 din TUE, impune statelor membre să asigure o protecție jurisdicțională efectivă în domeniile reglementate de dreptul Uniunii, inclusiv în domeniile care au legătură cu execuția bugetului Uniunii. Însăși existența unui control jurisdicțional efectiv, menit să asigure respectarea dreptului Uniunii, constituie esența statului de drept și impune existența unor instanțe independente (11). Menținerea independenței instanțelor este esențială, astfel cum se confirmă la articolul 47 al doilea paragraf din cartă (12). Acest lucru este valabil, în special, pentru controlul jurisdicțional al valabilității măsurilor, a contractelor sau a altor instrumente generatoare de cheltuieli sau de datorii publice, printre altele în cadrul procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice, care pot fi aduse, de asemenea, în fața instanțelor.

| (13) | Prin urmare, există o legătură clară între respectarea statului de drept și execuția eficientă a bugetului Uniunii în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare. |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, există o legătură clară între respectarea statului de drept și execuția eficientă a bugetului Uniunii în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.

| (14) | Uniunea a dezvoltat o varietate de instrumente și procese care promovează statul de drept și aplicarea acestuia, inclusiv sprijin financiar pentru organizațiile societății civile, mecanismul european privind statul de drept și tabloul de bord privind justiția în UE, și asigură un răspuns eficace al instituțiilor Uniunii la încălcările statului de drept, prin acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor și prin procedura prevăzută la articolul 7 din TUE. Mecanismul prevăzut în prezentul regulament completează aceste instrumente prin protejarea bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept care afectează buna sa gestiune financiară sau protecția intereselor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

Uniunea a dezvoltat o varietate de instrumente și procese care promovează statul de drept și aplicarea acestuia, inclusiv sprijin financiar pentru organizațiile societății civile, mecanismul european privind statul de drept și tabloul de bord privind justiția în UE, și asigură un răspuns eficace al instituțiilor Uniunii la încălcările statului de drept, prin acțiuni în constatarea neîndeplinirii obligațiilor și prin procedura prevăzută la articolul 7 din TUE. Mecanismul prevăzut în prezentul regulament completează aceste instrumente prin protejarea bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept care afectează buna sa gestiune financiară sau protecția intereselor financiare ale Uniunii.

| (15) | Încălcările principiilor statului de drept, în special cele care afectează buna funcționare a autorităților publice și controlul jurisdicțional efectiv, pot prejudicia grav interesele financiare ale Uniunii. Acest lucru este valabil în cazul încălcărilor individuale ale principiilor statului de drept și cu atât mai mult în cazul încălcărilor la scară largă sau datorate unor practici recurente ale autorităților publice sau unor omisiuni din partea acestora sau unor măsuri generale adoptate de aceste autorități. |
| --- | --- |

(15)

Încălcările principiilor statului de drept, în special cele care afectează buna funcționare a autorităților publice și controlul jurisdicțional efectiv, pot prejudicia grav interesele financiare ale Uniunii. Acest lucru este valabil în cazul încălcărilor individuale ale principiilor statului de drept și cu atât mai mult în cazul încălcărilor la scară largă sau datorate unor practici recurente ale autorităților publice sau unor omisiuni din partea acestora sau unor măsuri generale adoptate de aceste autorități.

| (16) | Pentru identificarea încălcărilor principiilor statului de drept este necesară realizarea de către Comisie a unei evaluări calitative aprofundate. Respectiva evaluare ar trebui să fie obiectivă, imparțială și corectă și ar trebui să țină seama de informațiile relevante din sursele disponibile și de la instituțiile recunoscute, inclusiv de hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, de rapoartele Curții de Conturi, de raportul anual al Comisiei privind statul de drept și de tabloul de bord privind justiția în UE, de rapoartele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și, după caz, ale Parchetului European (EPPO), precum și de concluziile și recomandările organizațiilor și rețelelor internaționale relevante, inclusiv organisme ale Consiliului Europei, precum Grupul de state împotriva corupției (GRECO) și Comisia de la Veneția, în special lista sa de criterii în materia statului de drept, precum și rețelele europene ale curților supreme și ale consiliilor judiciare. Comisia ar putea să consulte Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Comisia de la Veneția dacă este necesar în scopul pregătirii unei evaluări calitative aprofundate. |
| --- | --- |

(16)

Pentru identificarea încălcărilor principiilor statului de drept este necesară realizarea de către Comisie a unei evaluări calitative aprofundate. Respectiva evaluare ar trebui să fie obiectivă, imparțială și corectă și ar trebui să țină seama de informațiile relevante din sursele disponibile și de la instituțiile recunoscute, inclusiv de hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene, de rapoartele Curții de Conturi, de raportul anual al Comisiei privind statul de drept și de tabloul de bord privind justiția în UE, de rapoartele Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) și, după caz, ale Parchetului European (EPPO), precum și de concluziile și recomandările organizațiilor și rețelelor internaționale relevante, inclusiv organisme ale Consiliului Europei, precum Grupul de state împotriva corupției (GRECO) și Comisia de la Veneția, în special lista sa de criterii în materia statului de drept, precum și rețelele europene ale curților supreme și ale consiliilor judiciare. Comisia ar putea să consulte Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Comisia de la Veneția dacă este necesar în scopul pregătirii unei evaluări calitative aprofundate.

| (17) | Măsurile adoptate în temeiul prezentului regulament sunt necesare în special în cazurile în care alte proceduri prevăzute în legislația Uniunii nu ar permite o protecție mai eficace a bugetului Uniunii. Legislația financiară a Uniunii și normele sectoriale și financiare aplicabile prevăd diverse posibilități de protejare a bugetului Uniunii, inclusiv întreruperi, suspendări sau corecții financiare legate de nereguli sau de deficiențe grave ale sistemelor de gestiune și control. Ar trebui să fie stabilite măsurile care se adoptă în cazul încălcării principiilor statului de drept și procedura care se aplică pentru adoptarea măsurilor respective. Printre astfel de măsuri ar trebui să se numere suspendarea plăților și a angajamentelor, suspendarea plății tranșelor sau rambursarea anticipată a împrumuturilor, reducerea finanțării în cadrul angajamentelor existente, precum și interdicția asumării unor noi angajamente cu destinatarii sau de a încheia noi acorduri referitoare la împrumuturi sau la alte instrumente garantate din bugetul Uniunii. |
| --- | --- |

(17)

Măsurile adoptate în temeiul prezentului regulament sunt necesare în special în cazurile în care alte proceduri prevăzute în legislația Uniunii nu ar permite o protecție mai eficace a bugetului Uniunii. Legislația financiară a Uniunii și normele sectoriale și financiare aplicabile prevăd diverse posibilități de protejare a bugetului Uniunii, inclusiv întreruperi, suspendări sau corecții financiare legate de nereguli sau de deficiențe grave ale sistemelor de gestiune și control. Ar trebui să fie stabilite măsurile care se adoptă în cazul încălcării principiilor statului de drept și procedura care se aplică pentru adoptarea măsurilor respective. Printre astfel de măsuri ar trebui să se numere suspendarea plăților și a angajamentelor, suspendarea plății tranșelor sau rambursarea anticipată a împrumuturilor, reducerea finanțării în cadrul angajamentelor existente, precum și interdicția asumării unor noi angajamente cu destinatarii sau de a încheia noi acorduri referitoare la împrumuturi sau la alte instrumente garantate din bugetul Uniunii.

| (18) | La stabilirea măsurilor care urmează să fie adoptate ar trebui să se aplice principiul proporționalității, în special ținându-se seama de gravitatea situației, de intervalul de timp scurs de la debutul comportamentului relevant, de durata și recurența comportamentului, de intenția, de gradul de cooperare a statului membru vizat în a pune capăt încălcărilor principiilor statului de drept, precum și de efectele încălcărilor în cauză asupra bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii sau asupra intereselor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(18)

La stabilirea măsurilor care urmează să fie adoptate ar trebui să se aplice principiul proporționalității, în special ținându-se seama de gravitatea situației, de intervalul de timp scurs de la debutul comportamentului relevant, de durata și recurența comportamentului, de intenția, de gradul de cooperare a statului membru vizat în a pune capăt încălcărilor principiilor statului de drept, precum și de efectele încălcărilor în cauză asupra bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii sau asupra intereselor financiare ale Uniunii.

| (19) | Este esențial ca interesele legitime ale destinatarilor și beneficiarilor finali să fie protejate în mod corespunzător atunci când se adoptă măsuri în cazul încălcării principiilor statului de drept. Atunci când are în vedere adoptarea unor măsuri, Comisia ar trebui să țină seama de impactul lor potențial asupra destinatarilor și beneficiarilor finali. Având în vedere că plățile efectuate de Comisie către statele membre în cadrul gestiunii partajate sunt independente din punct de vedere juridic de plățile efectuate de autoritățile naționale către beneficiari, nu ar trebui să se considere că măsurile adecvate luate în temeiul prezentului regulament afectează disponibilitatea finanțării pentru plățile către beneficiari în conformitate cu termenele de plată stabilite în temeiul normelor sectoriale și financiare aplicabile. Deciziile adoptate în temeiul prezentului regulament și obligațiile față de destinatarii sau beneficiarii finali stabilite în prezentul regulament fac parte din dreptul aplicabil al Uniunii referitor la execuția finanțării în cadrul gestiunii partajate. Statele membre vizate de măsuri ar trebui să raporteze periodic Comisiei cu privire la respectarea obligațiilor lor față de destinatarii sau beneficiarii finali. Raportarea cu privire la respectarea obligațiilor de plată față de beneficiari stabilite în normele sectoriale și financiare aplicabile ar trebui să permită Comisiei să verifice dacă deciziile luate în temeiul prezentului regulament nu au vreun impact direct sau indirect asupra plăților care trebuie efectuate în temeiul normelor sectoriale și financiare aplicabile.
  Pentru a întări protecția destinatarilor sau beneficiarilor finali, Comisia ar trebui să furnizeze informații și orientări prin intermediul unui site sau portal de internet, precum și instrumente adecvate prin care Comisia să poată fi informată cu privire la orice încălcare a obligației juridice a entităților guvernamentale și a statelor membre de a continua să efectueze plăți după adoptarea de măsuri în temeiul prezentului regulament. Comisia ar trebui să verifice ulterior, pe baza acestor informații, dacă normele aplicabile au fost respectate, în special [articolul 63, articolul 68 alineatul (1) litera (b) și articolul 98] din Regulamentul (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (13). Atunci când este necesar, pentru a se asigura că toate cuantumurile datorate de entitățile guvernamentale sau de statele membre sunt plătite efectiv destinatarilor sau beneficiarilor finali, Comisia ar trebui să recupereze plățile efectuate sau, după caz, să efectueze o corecție financiară prin reducerea sprijinului acordat de Uniune programului respectiv în conformitate cu normele sectoriale și financiare aplicabile. |
| --- | --- |

(19)

Este esențial ca interesele legitime ale destinatarilor și beneficiarilor finali să fie protejate în mod corespunzător atunci când se adoptă măsuri în cazul încălcării principiilor statului de drept. Atunci când are în vedere adoptarea unor măsuri, Comisia ar trebui să țină seama de impactul lor potențial asupra destinatarilor și beneficiarilor finali. Având în vedere că plățile efectuate de Comisie către statele membre în cadrul gestiunii partajate sunt independente din punct de vedere juridic de plățile efectuate de autoritățile naționale către beneficiari, nu ar trebui să se considere că măsurile adecvate luate în temeiul prezentului regulament afectează disponibilitatea finanțării pentru plățile către beneficiari în conformitate cu termenele de plată stabilite în temeiul normelor sectoriale și financiare aplicabile. Deciziile adoptate în temeiul prezentului regulament și obligațiile față de destinatarii sau beneficiarii finali stabilite în prezentul regulament fac parte din dreptul aplicabil al Uniunii referitor la execuția finanțării în cadrul gestiunii partajate. Statele membre vizate de măsuri ar trebui să raporteze periodic Comisiei cu privire la respectarea obligațiilor lor față de destinatarii sau beneficiarii finali. Raportarea cu privire la respectarea obligațiilor de plată față de beneficiari stabilite în normele sectoriale și financiare aplicabile ar trebui să permită Comisiei să verifice dacă deciziile luate în temeiul prezentului regulament nu au vreun impact direct sau indirect asupra plăților care trebuie efectuate în temeiul normelor sectoriale și financiare aplicabile.

Pentru a întări protecția destinatarilor sau beneficiarilor finali, Comisia ar trebui să furnizeze informații și orientări prin intermediul unui site sau portal de internet, precum și instrumente adecvate prin care Comisia să poată fi informată cu privire la orice încălcare a obligației juridice a entităților guvernamentale și a statelor membre de a continua să efectueze plăți după adoptarea de măsuri în temeiul prezentului regulament. Comisia ar trebui să verifice ulterior, pe baza acestor informații, dacă normele aplicabile au fost respectate, în special [articolul 63, articolul 68 alineatul (1) litera (b) și articolul 98] din Regulamentul (UE) 2020/... al Parlamentului European și al Consiliului din ... de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize (13). Atunci când este necesar, pentru a se asigura că toate cuantumurile datorate de entitățile guvernamentale sau de statele membre sunt plătite efectiv destinatarilor sau beneficiarilor finali, Comisia ar trebui să recupereze plățile efectuate sau, după caz, să efectueze o corecție financiară prin reducerea sprijinului acordat de Uniune programului respectiv în conformitate cu normele sectoriale și financiare aplicabile.

| (20) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, precum și având în vedere importanța efectelor financiare ale măsurilor adoptate în temeiul prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Consiliului, care ar trebui să acționeze pe baza unei propuneri a Comisiei. |
| --- | --- |

(20)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, precum și având în vedere importanța efectelor financiare ale măsurilor adoptate în temeiul prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Consiliului, care ar trebui să acționeze pe baza unei propuneri a Comisiei.

| (21) | Înainte de a propune adoptarea oricărei măsuri în temeiul prezentului regulament, Comisia ar trebui să informeze statul membru vizat cu privire la motivele pentru care consideră că ar putea să existe încălcări ale principiilor statului de drept în statul membru respectiv. Comisia ar trebui să informeze fără întârziere Parlamentul European și Consiliul cu privire la o astfel de notificare și la conținutul acesteia. Statul membru vizat ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații. Comisia ar trebui să țină seama de aceste observații. |
| --- | --- |

(21)

Înainte de a propune adoptarea oricărei măsuri în temeiul prezentului regulament, Comisia ar trebui să informeze statul membru vizat cu privire la motivele pentru care consideră că ar putea să existe încălcări ale principiilor statului de drept în statul membru respectiv. Comisia ar trebui să informeze fără întârziere Parlamentul European și Consiliul cu privire la o astfel de notificare și la conținutul acesteia. Statul membru vizat ar trebui să aibă posibilitatea de a prezenta observații. Comisia ar trebui să țină seama de aceste observații.

| (22) | Atunci când stabilește termene în conformitate cu prezentul regulament pentru statul membru vizat, Comisia ar trebui să țină seama, în special, de volumul de informații furnizate și solicitate, de complexitatea faptelor relevante și a evaluării acestora, precum și de capacitatea administrativă a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

(22)

Atunci când stabilește termene în conformitate cu prezentul regulament pentru statul membru vizat, Comisia ar trebui să țină seama, în special, de volumul de informații furnizate și solicitate, de complexitatea faptelor relevante și a evaluării acestora, precum și de capacitatea administrativă a statului membru în cauză.

| (23) | În cazul în care, după analizarea observațiilor statului membru vizat, Comisia consideră că sunt îndeplinite condițiile pentru adoptarea de măsuri, aceasta ar trebui să prezinte Consiliului o propunere de adoptare a unor măsuri adecvate. Consiliul ar trebui să dea curs propunerii Comisiei de adoptare a unor măsuri adecvate prin intermediul unei decizii de punere în aplicare, în termen de o lună, care poate fi prelungit în mod excepțional cu cel mult două luni suplimentare. Pentru a se asigura că decizia respectivă este adoptată de către Consiliu în termenele menționate, Comisia ar trebui să facă uz în mod corespunzător de drepturile sale în temeiul articolului 237 din TFUE și al Regulamentului de procedură al Consiliului (14). |
| --- | --- |

(23)

În cazul în care, după analizarea observațiilor statului membru vizat, Comisia consideră că sunt îndeplinite condițiile pentru adoptarea de măsuri, aceasta ar trebui să prezinte Consiliului o propunere de adoptare a unor măsuri adecvate. Consiliul ar trebui să dea curs propunerii Comisiei de adoptare a unor măsuri adecvate prin intermediul unei decizii de punere în aplicare, în termen de o lună, care poate fi prelungit în mod excepțional cu cel mult două luni suplimentare. Pentru a se asigura că decizia respectivă este adoptată de către Consiliu în termenele menționate, Comisia ar trebui să facă uz în mod corespunzător de drepturile sale în temeiul articolului 237 din TFUE și al Regulamentului de procedură al Consiliului (14).

| (24) | După adoptarea oricăror măsuri în temeiul prezentului regulament, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic situația din statul membru vizat. Comisia ar trebui să reevalueze situația în momentul în care statul membru vizat adoptă noi măsuri de remediere și, în orice caz, în cel mult un an de la adoptarea măsurilor. |
| --- | --- |

(24)

După adoptarea oricăror măsuri în temeiul prezentului regulament, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic situația din statul membru vizat. Comisia ar trebui să reevalueze situația în momentul în care statul membru vizat adoptă noi măsuri de remediere și, în orice caz, în cel mult un an de la adoptarea măsurilor.

| (25) | Consiliul, hotărând pe baza unei propuneri a Comisiei, ar trebui să ridice măsurile care au un efect suspensiv dacă situația care a condus la impunerea măsurilor respective a fost suficient remediată. |
| --- | --- |

(25)

Consiliul, hotărând pe baza unei propuneri a Comisiei, ar trebui să ridice măsurile care au un efect suspensiv dacă situația care a condus la impunerea măsurilor respective a fost suficient remediată.

| (26) | Procedura de adoptare și de ridicare a măsurilor ar trebui să respecte principiile obiectivității, nediscriminării și egalității de tratament al statelor membre și ar trebui să se desfășoare conform unei abordări imparțiale și bazate pe probe. În cazul în care, în mod excepțional, statul membru vizat consideră că există încălcări grave ale respectivelor principii, acesta poate solicita președintelui Consiliului European să supună această chestiune atenției următorului Consiliu European. În această situație excepțională, nu ar trebui luată nicio decizie privind măsurile până când chestiunea nu este discutată în cadrul Consiliului European. Ca regulă generală, acest proces nu trebuie să dureze mai mult de trei luni de la data la care Comisia a prezentat Consiliului propunerea sa. |
| --- | --- |

(26)

Procedura de adoptare și de ridicare a măsurilor ar trebui să respecte principiile obiectivității, nediscriminării și egalității de tratament al statelor membre și ar trebui să se desfășoare conform unei abordări imparțiale și bazate pe probe. În cazul în care, în mod excepțional, statul membru vizat consideră că există încălcări grave ale respectivelor principii, acesta poate solicita președintelui Consiliului European să supună această chestiune atenției următorului Consiliu European. În această situație excepțională, nu ar trebui luată nicio decizie privind măsurile până când chestiunea nu este discutată în cadrul Consiliului European. Ca regulă generală, acest proces nu trebuie să dureze mai mult de trei luni de la data la care Comisia a prezentat Consiliului propunerea sa.

| (27) | Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European cu privire la toate măsurile propuse, adoptate sau ridicate în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(27)

Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European cu privire la toate măsurile propuse, adoptate sau ridicate în temeiul prezentului regulament.

| (28) | Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte cu privire la aplicarea prezentului regulament. În aceste rapoarte către Parlamentul European și Consiliu, pe lângă eficacitatea măsurilor adoptate, Comisia ar trebui să analizeze eficacitatea generală a procedurii stabilite în prezentul regulament și complementaritatea acestui instrument cu alte instrumente. |
| --- | --- |

(28)

Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului rapoarte cu privire la aplicarea prezentului regulament. În aceste rapoarte către Parlamentul European și Consiliu, pe lângă eficacitatea măsurilor adoptate, Comisia ar trebui să analizeze eficacitatea generală a procedurii stabilite în prezentul regulament și complementaritatea acestui instrument cu alte instrumente.

| (29) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere competenței EPPO sau obligațiilor statelor membre care nu participă la cooperarea consolidată instituită prin Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului (15), |
| --- | --- |

(29)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere competenței EPPO sau obligațiilor statelor membre care nu participă la cooperarea consolidată instituită prin Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului (15),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește normele necesare pentru protecția bugetului Uniunii în cazul unor încălcări ale principiilor statului de drept în statele membre.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „statul de drept” se referă la valorile Uniunii consacrate la articolul 2 din TUE. Acesta include principiul legalității, care implică un proces legislativ transparent, responsabil, democratic și pluralist; principiul securității juridice; principiul interzicerii exercitării arbitrare a competențelor executive; principiul protecției jurisdicționale efective, inclusiv accesul la justiție, asigurate de instanțe independente și imparțiale, în egală măsură în ceea ce privește drepturile omului; principiul separării puterilor în stat; și principiul nediscriminării și egalității în fața legii. Statul de drept este înțeles ca făcând referire și la celelalte valori și principii ale Uniunii consacrate la articolul 2 din TUE; |
| --- | --- |

(a)

„statul de drept” se referă la valorile Uniunii consacrate la articolul 2 din TUE. Acesta include principiul legalității, care implică un proces legislativ transparent, responsabil, democratic și pluralist; principiul securității juridice; principiul interzicerii exercitării arbitrare a competențelor executive; principiul protecției jurisdicționale efective, inclusiv accesul la justiție, asigurate de instanțe independente și imparțiale, în egală măsură în ceea ce privește drepturile omului; principiul separării puterilor în stat; și principiul nediscriminării și egalității în fața legii. Statul de drept este înțeles ca făcând referire și la celelalte valori și principii ale Uniunii consacrate la articolul 2 din TUE;

| (b) | „entitate guvernamentală” înseamnă o autoritate publică de la orice nivel de guvernare, inclusiv autoritățile naționale, regionale și locale, precum și organizațiile din statele membre în înțelesul articolului 2 punctul 42 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (16) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”). |
| --- | --- |

(b)

„entitate guvernamentală” înseamnă o autoritate publică de la orice nivel de guvernare, inclusiv autoritățile naționale, regionale și locale, precum și organizațiile din statele membre în înțelesul articolului 2 punctul 42 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (16) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”).

16

Articolul 3

Încălcări ale principiilor statului de drept

În sensul prezentului regulament, următoarele elemente pot constitui indicii ale unor încălcări ale principiilor statului de drept:

| (a) | periclitarea independenței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

(a)

periclitarea independenței sistemului judiciar;

| (b) | faptul de a nu preveni, corecta sau sancționa decizii arbitrare sau ilegale luate de autoritățile publice, inclusiv de autoritățile de asigurare a respectării legii, faptul de a nu pune la dispoziție resurse financiare și umane, afectând funcționarea corespunzătoare a acestora, sau nerespectarea obligației de a garanta absența conflictelor de interese; |
| --- | --- |

(b)

faptul de a nu preveni, corecta sau sancționa decizii arbitrare sau ilegale luate de autoritățile publice, inclusiv de autoritățile de asigurare a respectării legii, faptul de a nu pune la dispoziție resurse financiare și umane, afectând funcționarea corespunzătoare a acestora, sau nerespectarea obligației de a garanta absența conflictelor de interese;

| (c) | limitarea disponibilității și a eficacității căilor de atac, inclusiv prin intermediul unor norme procedurale restrictive și neexecutarea hotărârilor judecătorești sau limitarea investigării, a urmăririi penale sau a sancționării efective a încălcărilor legii. |
| --- | --- |

(c)

limitarea disponibilității și a eficacității căilor de atac, inclusiv prin intermediul unor norme procedurale restrictive și neexecutarea hotărârilor judecătorești sau limitarea investigării, a urmăririi penale sau a sancționării efective a încălcărilor legii.

Articolul 4

Condiții de adoptare a măsurilor

(1)   Se iau măsuri adecvate în cazul în care se constată, în conformitate cu articolul 6, că încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă în mod grav să afecteze, într-o manieră îndeajuns de directă, buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii.

(2)   În sensul prezentului regulament, încălcările principiilor statului de drept se referă la unul sau mai multe dintre elementele următoare:

| (a) | funcționarea corespunzătoare a autorităților care execută bugetul Uniunii, inclusiv împrumuturi și alte instrumente garantate din bugetul Uniunii, în special în contextul procedurilor de achiziții publice sau de acordare a granturilor; |
| --- | --- |

(a)

funcționarea corespunzătoare a autorităților care execută bugetul Uniunii, inclusiv împrumuturi și alte instrumente garantate din bugetul Uniunii, în special în contextul procedurilor de achiziții publice sau de acordare a granturilor;

| (b) | funcționarea corespunzătoare a autorităților care efectuează controale financiare, acțiuni de monitorizare și de audit, precum și funcționarea corespunzătoare a unor sisteme eficiente și transparente de gestiune financiară și de responsabilitate financiară; |
| --- | --- |

(b)

funcționarea corespunzătoare a autorităților care efectuează controale financiare, acțiuni de monitorizare și de audit, precum și funcționarea corespunzătoare a unor sisteme eficiente și transparente de gestiune financiară și de responsabilitate financiară;

| (c) | funcționarea corespunzătoare a organelor de anchetă și de urmărire penală cu privire la investigarea și urmărirea penală a fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a corupției sau a altor încălcări ale dreptului Uniunii care au legătură cu execuția bugetului Uniunii sau cu protecția intereselor financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

funcționarea corespunzătoare a organelor de anchetă și de urmărire penală cu privire la investigarea și urmărirea penală a fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a corupției sau a altor încălcări ale dreptului Uniunii care au legătură cu execuția bugetului Uniunii sau cu protecția intereselor financiare ale Uniunii;

| (d) | controlul jurisdicțional efectiv de către instanțe independente al acțiunilor sau al omisiunilor autorităților menționate la literele (a), (b) și (c); |
| --- | --- |

(d)

controlul jurisdicțional efectiv de către instanțe independente al acțiunilor sau al omisiunilor autorităților menționate la literele (a), (b) și (c);

| (e) | prevenirea și sancționarea fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a corupției sau a altor încălcări ale dreptului Uniunii care au legătură cu execuția bugetului Uniunii sau cu protecția intereselor financiare ale Uniunii, și impunerea de către instanțele sau de către autoritățile administrative naționale de sancțiuni eficiente și cu efect de descurajare împotriva destinatarilor; |
| --- | --- |

(e)

prevenirea și sancționarea fraudei, inclusiv a fraudei fiscale, a corupției sau a altor încălcări ale dreptului Uniunii care au legătură cu execuția bugetului Uniunii sau cu protecția intereselor financiare ale Uniunii, și impunerea de către instanțele sau de către autoritățile administrative naționale de sancțiuni eficiente și cu efect de descurajare împotriva destinatarilor;

| (f) | recuperarea fondurilor plătite în mod necuvenit; |
| --- | --- |

(f)

recuperarea fondurilor plătite în mod necuvenit;

| (g) | cooperarea eficace și în timp util cu OLAF și, cu condiția participării statului membru în cauză, cu EPPO în cursul investigațiilor sau al urmăririlor penale desfășurate în temeiul actelor aplicabile ale Uniunii, în conformitate cu principiul cooperării loiale; |
| --- | --- |

(g)

cooperarea eficace și în timp util cu OLAF și, cu condiția participării statului membru în cauză, cu EPPO în cursul investigațiilor sau al urmăririlor penale desfășurate în temeiul actelor aplicabile ale Uniunii, în conformitate cu principiul cooperării loiale;

| (h) | alte situații sau comportament ale autorităților care sunt relevante pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(h)

alte situații sau comportament ale autorităților care sunt relevante pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii.

Articolul 5

Măsuri pentru protejarea bugetului Uniunii

(1)   În cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament, pot fi adoptate, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 din prezentul regulament, una sau mai multe dintre următoarele măsuri adecvate:

| (a) | în cazul în care Comisia execută bugetul Uniunii în cadrul gestiunii directe sau indirecte în temeiul articolului 62 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul financiar și destinatarul este o entitate guvernamentală:






  (i) | suspendarea plăților sau a execuției angajamentului juridic sau rezilierea angajamentului juridic în temeiul articolului 131 alineatul (3) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- | --- |

(a)

în cazul în care Comisia execută bugetul Uniunii în cadrul gestiunii directe sau indirecte în temeiul articolului 62 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul financiar și destinatarul este o entitate guvernamentală:

(i)

suspendarea plăților sau a execuției angajamentului juridic sau rezilierea angajamentului juridic în temeiul articolului 131 alineatul (3) din Regulamentul financiar;

| (ii) | interzicerea asumării de noi angajamente juridice; |
| --- | --- |

(ii)

interzicerea asumării de noi angajamente juridice;

| (iii) | suspendarea, în totalitate sau parțial, a plății tranșelor sau rambursarea anticipată a împrumuturilor garantate din bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

suspendarea, în totalitate sau parțial, a plății tranșelor sau rambursarea anticipată a împrumuturilor garantate din bugetul Uniunii;

| (iv) | suspendarea sau reducerea avantajului economic acordat în temeiul unui instrument garantat din bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

(iv)

suspendarea sau reducerea avantajului economic acordat în temeiul unui instrument garantat din bugetul Uniunii;

| (v) | interzicerea încheierii de noi acorduri referitoare la împrumuturi sau la alte instrumente garantate din bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

(v)

interzicerea încheierii de noi acorduri referitoare la împrumuturi sau la alte instrumente garantate din bugetul Uniunii;

| (b) | în cazul în care Comisia execută bugetul Uniunii prin gestiune partajată cu statele membre în temeiul articolului 62 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul financiar:






  (i) | suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau modificarea acesteia; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul în care Comisia execută bugetul Uniunii prin gestiune partajată cu statele membre în temeiul articolului 62 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul financiar:

(i)

suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau modificarea acesteia;

| (ii) | suspendarea angajamentelor; |
| --- | --- |

(ii)

suspendarea angajamentelor;

| (iii) | reducerea angajamentelor, inclusiv prin intermediul unor corecții financiare sau al unor transferuri către alte programe de cheltuieli; |
| --- | --- |

(iii)

reducerea angajamentelor, inclusiv prin intermediul unor corecții financiare sau al unor transferuri către alte programe de cheltuieli;

| (iv) | reducerea prefinanțării; |
| --- | --- |

(iv)

reducerea prefinanțării;

| (v) | întreruperea termenelor de plată; |
| --- | --- |

(v)

întreruperea termenelor de plată;

| (vi) | suspendarea plăților. |
| --- | --- |

(vi)

suspendarea plăților.

(2)   Cu excepția cazului în care decizia de adoptare a măsurilor prevede altfel, impunerea măsurilor adecvate nu aduce atingere obligațiilor entităților guvernamentale menționate la alineatul (1) litera (a) sau obligațiilor statelor membre menționate la alineatul (1) litera (b) de a implementa programul sau fondul afectat de măsură, în special obligațiilor pe care entitățile guvernamentale sau statele membre respective le au față de destinatarii sau beneficiarii finali, inclusiv obligației de a efectua plăți în temeiul prezentului regulament și al normelor sectoriale sau financiare aplicabile. Atunci când execută fondurile Uniunii prin gestiune partajată, statele membre vizate de măsuri adoptate în temeiul prezentului regulament prezintă un raport Comisiei referitor la modul în care își respectă obligațiile respective la fiecare trei luni după adoptarea măsurilor în cauză.

Comisia verifică dacă dreptul aplicabil a fost respectat și, acolo unde este cazul, ia toate măsurile adecvate pentru a proteja bugetul Uniunii, în conformitate cu normele sectoriale și financiare.

(3)   Măsurile luate trebuie să fie proporționate. Acestea se stabilesc în funcție de impactul real sau potențial al încălcărilor principiilor statului de drept asupra bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii sau asupra intereselor financiare ale Uniunii. Natura, durata, gravitatea și amploarea încălcărilor principiilor statului de drept sunt avute în vedere în mod corespunzător. Măsurile vizează, în măsura posibilului, acțiunile Uniunii afectate de încălcări.

(4)   Comisia furnizează informații și orientări pentru destinatarii sau beneficiarii finali privind obligațiile statelor membre menționate la alineatul (2) prin intermediul unui site sau portal de internet. Comisia pune la dispoziție totodată, pe același site sau portal de internet, instrumente adecvate pentru ca destinatarii sau beneficiarii finali să informeze Comisia cu privire la orice încălcare a acestor obligații care, în opinia acestor destinatari sau beneficiari finali, îi afectează direct. Prezentul alineat se aplică într-un mod care să asigure protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, în conformitate cu principiile prevăzute în Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului (17). Informațiile furnizate de destinatarii sau beneficiarii finali în conformitate cu prezentul alineat sunt însoțite de dovada că destinatarul sau beneficiarul final în cauză a depus o plângere oficială la autoritatea relevantă a statului membru vizat.

(5)   Pe baza informațiilor furnizate de destinatarii sau de beneficiarii finali în conformitate cu alineatul (4) din prezentul articol, Comisia depune toate eforturile pentru a se asigura că orice cuantum datorat de entități guvernamentale sau de state membre astfel cum se menționează la alineatul (2) din prezentul articol este plătit efectiv destinatarilor sau beneficiarilor finali, în conformitate mai ales cu [articolul 63, cu articolul 68 alineatul (1) litera (b) și cu articolul 98] din Regulamentul (UE) 2020/... a Parlamentului European și a Consiliului din ... de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european plus, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, și de instituire a unor norme financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil și migrație, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului pentru managementul frontierelor și vize.

Articolul 6

Procedura

(1)   În cazul în care Comisia constată că are motive rezonabile să considere că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4, aceasta trimite o notificare scrisă statului membru vizat, în care prezintă elementele concrete și motivele specifice pe care și-a fondat constatările, cu excepția situației în care consideră că alte proceduri prevăzute în legislația Uniunii i-ar permite să protejeze bugetul Uniunii în mod mai eficace. Comisia informează fără întârziere Parlamentul European și Consiliul cu privire la o astfel de notificare și la conținutul acesteia.

(2)   După considerarea informațiilor primite în temeiul alineatului (1), Parlamentul European poate invita Comisia la un dialog structurat cu privire la constatările acesteia.

(3)   Atunci când evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4, Comisia ține seama de informațiile relevante provenite din sursele disponibile, inclusiv decizii, concluzii și recomandări ale instituțiilor Uniunii, ale altor organizații internaționale relevante și ale altor instituții recunoscute.

(4)   Comisia poate solicita orice informații suplimentare de care are nevoie pentru a realiza evaluarea menționată la alineatul (3), atât înainte, cât și după ce a trimis notificarea scrisă în temeiul alineatului (1).

(5)   Statul membru vizat furnizează informațiile solicitate și poate formula observații privind constatările expuse în notificarea menționată la alineatul (1) într-un termen care se stabilește de către Comisie, ce trebuie să fie de cel puțin o lună și de cel mult trei luni de la data notificării constatărilor. În observațiile sale, statul membru poate propune adoptarea unor măsuri de remediere ca răspuns la constatările prevăzute în notificarea Comisiei.

(6)   Atunci când decide dacă să prezinte o propunere de decizie de punere în aplicare privind măsurile adecvate, Comisia ține seama de informațiile primite de la statul membru vizat și de orice observații din partea acestuia, precum și de gradul de adecvare al măsurilor de remediere propuse. Comisia își efectuează evaluarea într-un termen orientativ de o lună de la data primirii oricăror informații din partea statului membru vizat sau a observațiilor din partea acestuia ori, când nu primește informații sau observații din partea acestuia, de la data expirării termenului stabilit în conformitate cu articolul 5, dar, în orice caz, într-un interval de timp rezonabil.

(7)   În cazul în care intenționează să prezinte o propunere în temeiul alineatului (9), Comisia îi acordă în prealabil statului membru posibilitatea de a-și prezenta observațiile, mai ales cu privire la proporționalitatea măsurilor avute în vedere, în termen de o lună.

(8)   Atunci când analizează proporționalitatea măsurilor care urmează să fie impuse, Comisia ține seama de informațiile și orientările menționate la alineatul (3).

(9)   În cazul în care Comisia consideră că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 și că eventualele măsuri de remediere propuse de statul membru în temeiul alineatului (5) nu constituie un răspuns adecvat la constatările din notificarea Comisiei, aceasta prezintă Consiliului o propunere de decizie de punere în aplicare privind măsurile adecvate în termen de o lună de la primirea observațiilor statului membru sau, în cazul în care nu sunt formulate observații, fără întârzieri nejustificate și, în orice caz, în termen de o lună de la termenul prevăzut la alineatul (7). Propunerea prezintă motivele și elementele de probă specifice care au stat la baza constatărilor Comisiei.

(10)   Consiliul adoptă decizia de punere în aplicare menționată la alineatul (9) din prezentul articol în termen de o lună de la primirea propunerii Comisiei. În cazuri excepționale, termenul pentru adoptarea deciziei de punere în aplicare poate fi prelungit cu maximum două luni. Pentru a garanta adoptarea unei decizii în timp util, Comisia face uz de drepturile ce îi revin în temeiul articolului 237 din TFUE, acolo unde consideră că acest lucru este necesar.

(11)   Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate modifica propunerea Comisiei și poate adopta textul modificat prin intermediul unei decizii de punere în aplicare.

Articolul 7

Ridicarea măsurilor

(1)   În orice moment, statul membru vizat poate adopta noi măsuri de remediere și poate transmite Comisiei o notificare scrisă cu elemente de probă care să demonstreze că nu mai sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4.

(2)   La solicitarea statului membru vizat sau din proprie inițiativă și în cel mult un an de la adoptarea măsurilor de către Consiliu, Comisia reevaluează situația din statul membru vizat, ținând seama de orice elemente de probă prezentate de acesta și de gradul de adecvare al oricăror noi măsuri de remediere adoptate de statul membru vizat.

În cazul în care consideră că nu mai sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4, Comisia prezintă Consiliului o propunere de decizie de punere în aplicare privind ridicarea măsurilor adoptate.

În cazul în care consideră că situația care a condus la adoptarea măsurilor a fost remediată parțial, Comisia prezintă Consiliului o propunere de decizie de punere în aplicare privind ajustarea măsurilor adoptate.

În cazul în care consideră că situația care a condus la adoptarea măsurilor nu a fost remediată, Comisia adresează statului membru vizat o decizie motivată și informează Consiliul în acest sens.

Atunci când statul membru vizat transmite o notificare scrisă în temeiul alineatului (1), Comisia își prezintă propunerea sau își adoptă decizia în termen de o lună de la primirea respectivei notificări. Termenul respectiv poate fi prelungit în situații justificate în mod corespunzător, caz în care Comisia aduce fără întârziere la cunoștința statului membru vizat motivele prelungirii.

Se aplică prin analogie procedura prevăzută la articolul 6 alineatele (3), (4), (5), (6), (9), (10) și (11), după caz.

(3)   În cazul ridicării măsurilor privind suspendarea aprobării unuia sau a mai multor programe sau a modificărilor acesteia menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b) punctul (i) sau privind suspendarea angajamentelor menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (b) punctul (ii), cuantumurile corespunzătoare angajamentelor suspendate sunt înscrise în bugetul Uniunii sub rezerva [articolului 5] din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (18). Angajamentele suspendate ale exercițiului n pot fi înscrise în buget cel târziu în exercițiul n+2.

Articolul 8

Informarea Parlamentului European

Comisia informează de îndată Parlamentul European cu privire la toate măsurile propuse, adoptate sau ridicate în temeiul articolelor 5, 6 și 7.

Articolul 9

Prezentarea de rapoarte

Până la 12 ianuarie 2024, Comisia prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului cu privire la aplicarea prezentului regulament, în special cu privire la eficacitatea măsurilor adoptate.

Articolul 10

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Parlamentul European

Președintele

D. M.
  SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

M.
  ROTH

---

(1)  
  JO C 291, 17.8.2018, p. 1.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 4 aprilie 2019 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și poziția în primă lectură a Consiliului din 14 decembrie 2020. Poziția Parlamentului European din 16 decembrie 2020 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  Comunicarea Comisiei „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept”, COM(2014) 158 final, anexa I.

3

(4)  Hotărârea Curții de Justiție din 29 aprilie 2004, CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2004:236, punctul 63.

4

(5)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 noiembrie 1981, Amministrazione delle finanze dello Stato/Srl Meridionale Industria Salumi și alții; Ditta Italo Orlandi & Figlio și Ditta Vincenzo Divella/Amministrazione delle finanze dello Stato. Cauzele conexate 212-217/80, ECLI:EU:C:1981:270, punctul 10.

5

(6)  Hotărârea Curții de Justiție din 21 septembrie 1989, Hoechst, cauzele conexate 46/87 și 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, punctul 19.

6

(7)  Hotărârea Curții de Justiție din 27 februarie 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, punctele 31, 40-41; hotărârea Curții de Justiție din 25 iulie 2018, LM, C-216/18, PPU, ECLI:EU:C:2018:586, punctele 63-67.

7

(8)  Hotărârea Curții de Justiție din 10 noiembrie 2016, Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, punctul 36; hotărârea Curții de Justiție din 10 noiembrie 2016, PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, punctul 35, și hotărârea Curții de Justiție din 22 decembrie 2010, DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, punctul 58.

8

(9)  Avizul 2/13, EU:C:2014:2454, punctul 168.

9

(10)  Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui Instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (a se vedea pagina 23 din prezentul Jurnal Oficial).

10

(11)  Cauza C-64/16, punctele 32-36.

11

(12)  Cauza C-64/16, punctele 40-41.

12

(13)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

13

(14)  Decizia 2009/937/UE a Consiliului din 1 decembrie 2009 de adoptare a regulamentului său de procedură (JO L 325, 11.12.2009, p. 35).

14

(15)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

15

(16)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

16

(17)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

17

(18)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (a se vedea pagina 11 din prezentul Jurnal Oficial).

18

---

| 22.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | LI 433/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

LI 433/11

---

REGULAMENTUL (UE, Euratom) 2020/2093 AL CONSILIULUI

din 17 decembrie 2020

de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 312,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

după consultarea Comitetului Economic și Social European,

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

întrucât:

| (1) | Având în vedere necesitatea unui nivel adecvat de previzibilitate pentru pregătirea și executarea investițiilor pe termen mediu, durata cadrului financiar multianual (CFM) ar trebui să fie de șapte ani, începând de la 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere necesitatea unui nivel adecvat de previzibilitate pentru pregătirea și executarea investițiilor pe termen mediu, durata cadrului financiar multianual (CFM) ar trebui să fie de șapte ani, începând de la 1 ianuarie 2021.

| (2) | Consecințele economice ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 impun ca Uniunea să asigure un cadru financiar pe termen lung care să pregătească terenul pentru o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii către un viitor verde și digital, sprijinind autonomia strategică a Uniunii pe termen mai lung și asigurând reziliența acesteia la șocuri în viitor. |
| --- | --- |

(2)

Consecințele economice ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 impun ca Uniunea să asigure un cadru financiar pe termen lung care să pregătească terenul pentru o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii către un viitor verde și digital, sprijinind autonomia strategică a Uniunii pe termen mai lung și asigurând reziliența acesteia la șocuri în viitor.

| (3) | Plafoanele anuale ale creditelor de angajament pe categorii de cheltuieli și plafoanele anuale ale creditelor de plată stabilite prin prezentul regulament respectă plafoanele aplicabile pentru angajamente și resursele proprii, care sunt stabilite în conformitate cu Decizia Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene în vigoare, adoptată în conformitate cu articolul 311 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (denumită în continuare „Decizia privind resursele proprii”). |
| --- | --- |

(3)

Plafoanele anuale ale creditelor de angajament pe categorii de cheltuieli și plafoanele anuale ale creditelor de plată stabilite prin prezentul regulament respectă plafoanele aplicabile pentru angajamente și resursele proprii, care sunt stabilite în conformitate cu Decizia Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene în vigoare, adoptată în conformitate cu articolul 311 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (denumită în continuare „Decizia privind resursele proprii”).

| (4) | În cazul în care este necesar să se mobilizeze garanțiile prevăzute în bugetul general al Uniunii pentru asistența financiară acordată statelor membre autorizată în conformitate cu articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), cuantumul necesar ar trebui să fie mobilizat peste plafoanele pentru creditele de angajament și pentru creditele de plată stabilite în CFM, cu respectarea plafonului resurselor proprii. |
| --- | --- |

(4)

În cazul în care este necesar să se mobilizeze garanțiile prevăzute în bugetul general al Uniunii pentru asistența financiară acordată statelor membre autorizată în conformitate cu articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (2) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), cuantumul necesar ar trebui să fie mobilizat peste plafoanele pentru creditele de angajament și pentru creditele de plată stabilite în CFM, cu respectarea plafonului resurselor proprii.

| (5) | CFM nu ar trebui să țină seama de posturile bugetare finanțate prin venituri alocate în înțelesul Regulamentului financiar. |
| --- | --- |

(5)

CFM nu ar trebui să țină seama de posturile bugetare finanțate prin venituri alocate în înțelesul Regulamentului financiar.

| (6) | CFM ar trebui să fie stabilit pe baza prețurilor din anul 2018. De asemenea, ar trebui stabilite normele privind ajustările tehnice anuale ale CFM în vederea recalculării plafoanelor și a marjelor disponibile. |
| --- | --- |

(6)

CFM ar trebui să fie stabilit pe baza prețurilor din anul 2018. De asemenea, ar trebui stabilite normele privind ajustările tehnice anuale ale CFM în vederea recalculării plafoanelor și a marjelor disponibile.

| (7) | Ar trebui stabilite norme și pentru alte situații care ar putea impune ajustarea CFM. Astfel de ajustări ar putea fi determinate de adoptarea cu întârziere a unor norme sau programe noi care fac obiectul gestiunii partajate, de măsuri legate de buna guvernanță economică ori de măsuri adoptate în temeiul regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. De asemenea, ar trebui să se prevadă norme privind un mecanism pentru ajustarea specifică fiecărui program. |
| --- | --- |

(7)

Ar trebui stabilite norme și pentru alte situații care ar putea impune ajustarea CFM. Astfel de ajustări ar putea fi determinate de adoptarea cu întârziere a unor norme sau programe noi care fac obiectul gestiunii partajate, de măsuri legate de buna guvernanță economică ori de măsuri adoptate în temeiul regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii. De asemenea, ar trebui să se prevadă norme privind un mecanism pentru ajustarea specifică fiecărui program.

| (8) | Ar trebui asigurat nivelul maxim posibil de flexibilitate specifică, pentru a permite Uniunii să își îndeplinească obligațiile în conformitate cu articolul 323 din TFUE. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui asigurat nivelul maxim posibil de flexibilitate specifică, pentru a permite Uniunii să își îndeplinească obligațiile în conformitate cu articolul 323 din TFUE.

| (9) | Pentru a permite Uniunii să reacționeze în cazul unor împrejurări sau consecințe neprevăzute specifice și a permite astfel o bună desfășurare a procedurii bugetare, sunt necesare următoarele instrumente speciale tematice: Fondul european de ajustare la globalizare, rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență și rezerva de ajustare la Brexit. Rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență nu are drept scop abordarea consecințelor crizelor legate de piață care afectează producția sau distribuția agricolă. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a permite Uniunii să reacționeze în cazul unor împrejurări sau consecințe neprevăzute specifice și a permite astfel o bună desfășurare a procedurii bugetare, sunt necesare următoarele instrumente speciale tematice: Fondul european de ajustare la globalizare, rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență și rezerva de ajustare la Brexit. Rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență nu are drept scop abordarea consecințelor crizelor legate de piață care afectează producția sau distribuția agricolă.

| (10) | Pentru a genera și mai multă flexibilitate, sunt necesare următoarele instrumente speciale netematice: instrumentul de marjă unic și Instrumentul de flexibilitate. Instrumentul de marjă unic ar trebui să permită transferul marjelor disponibile sub plafoanele pentru creditele de angajament și, respectiv, creditele de plată, între exercițiile financiare și, pentru creditele de angajament, între rubricile CFM, fără a depăși valorile totale ale plafoanelor CFM pentru creditele de angajament și creditele de plată pentru întreaga perioadă a CFM. Instrumentul de flexibilitate ar trebui să permită finanțarea unor cheltuieli neprevăzute specifice pentru un exercițiu financiar dat. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a genera și mai multă flexibilitate, sunt necesare următoarele instrumente speciale netematice: instrumentul de marjă unic și Instrumentul de flexibilitate. Instrumentul de marjă unic ar trebui să permită transferul marjelor disponibile sub plafoanele pentru creditele de angajament și, respectiv, creditele de plată, între exercițiile financiare și, pentru creditele de angajament, între rubricile CFM, fără a depăși valorile totale ale plafoanelor CFM pentru creditele de angajament și creditele de plată pentru întreaga perioadă a CFM. Instrumentul de flexibilitate ar trebui să permită finanțarea unor cheltuieli neprevăzute specifice pentru un exercițiu financiar dat.

| (11) | Ar trebui să se prevadă în mod specific posibilitatea de a înscrie în buget creditele de angajament și creditele de plată corespunzătoare peste plafoanele stabilite în CFM în cazul în care este necesară utilizarea instrumentelor speciale. |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui să se prevadă în mod specific posibilitatea de a înscrie în buget creditele de angajament și creditele de plată corespunzătoare peste plafoanele stabilite în CFM în cazul în care este necesară utilizarea instrumentelor speciale.

| (12) | Este necesar să se prevadă revizuirea CFM în cazul unei revizuiri a tratatelor cu implicații bugetare, al reunificării Ciprului sau al extinderii Uniunii, precum și în funcție de execuția bugetară. |
| --- | --- |

(12)

Este necesar să se prevadă revizuirea CFM în cazul unei revizuiri a tratatelor cu implicații bugetare, al reunificării Ciprului sau al extinderii Uniunii, precum și în funcție de execuția bugetară.

| (13) | Revizuirea prezentului regulament ar putea fi necesară și în cazul unor împrejurări neprevăzute cărora nu li se poate face față în limitele stabilite în CFM. Prin urmare, este necesar să se prevadă revizuirea CFM în asemenea cazuri. |
| --- | --- |

(13)

Revizuirea prezentului regulament ar putea fi necesară și în cazul unor împrejurări neprevăzute cărora nu li se poate face față în limitele stabilite în CFM. Prin urmare, este necesar să se prevadă revizuirea CFM în asemenea cazuri.

| (14) | De asemenea, sunt necesare norme specifice privind abordarea proiectelor de mare anvergură a căror durată de viață depășește cu mult perioada CFM. Este necesar să se stabilească cuantumuri maxime pentru contribuțiile din bugetul general al Uniunii la proiectele respective, asigurându-se astfel faptul că aceste contribuții nu au niciun impact asupra altor proiecte finanțate de la bugetul respectiv. |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, sunt necesare norme specifice privind abordarea proiectelor de mare anvergură a căror durată de viață depășește cu mult perioada CFM. Este necesar să se stabilească cuantumuri maxime pentru contribuțiile din bugetul general al Uniunii la proiectele respective, asigurându-se astfel faptul că aceste contribuții nu au niciun impact asupra altor proiecte finanțate de la bugetul respectiv.

| (15) | Este necesar să se prevadă norme generale privind cooperarea interinstituțională în cadrul procedurii bugetare, cu respectarea competențelor bugetare ale Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (denumite în continuare „instituțiile”), astfel cum sunt prevăzute în tratate, precum și a cerințelor în materie de transparență. |
| --- | --- |

(15)

Este necesar să se prevadă norme generale privind cooperarea interinstituțională în cadrul procedurii bugetare, cu respectarea competențelor bugetare ale Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (denumite în continuare „instituțiile”), astfel cum sunt prevăzute în tratate, precum și a cerințelor în materie de transparență.

| (16) | Comisia ar trebui să prezinte o propunere privind un nou cadru financiar multianual înainte de 1 iulie 2025, pentru a permite instituțiilor să îl adopte cu suficient timp înainte de începerea următorului cadru financiar multianual. În conformitate cu articolul 312 alineatul (4) din TFUE, plafoanele corespunzătoare ultimului an al CFM prevăzute în prezentul regulament urmează să se aplice în continuare în cazul în care noul cadru financiar multianual nu este adoptat înainte de încheierea CFM prevăzut în prezentul regulament, |
| --- | --- |

(16)

Comisia ar trebui să prezinte o propunere privind un nou cadru financiar multianual înainte de 1 iulie 2025, pentru a permite instituțiilor să îl adopte cu suficient timp înainte de începerea următorului cadru financiar multianual. În conformitate cu articolul 312 alineatul (4) din TFUE, plafoanele corespunzătoare ultimului an al CFM prevăzute în prezentul regulament urmează să se aplice în continuare în cazul în care noul cadru financiar multianual nu este adoptat înainte de încheierea CFM prevăzut în prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL 1

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Cadrul financiar multianual

Prezentul regulament stabilește cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (CFM).

Articolul 2

Respectarea plafoanelor din CFM

(1)   Pe durata fiecărei proceduri bugetare și pe parcursul execuției bugetului pentru exercițiul în cauză, Parlamentul European, Consiliul și Comisia (denumite în continuare „instituțiile”) respectă plafoanele anuale de cheltuieli stabilite în anexa I (denumite în continuare „plafoanele din CFM”).

Subplafonul pentru rubrica 3, astfel cum este prevăzut în anexa I, este stabilit fără a aduce atingere flexibilității dintre cei doi piloni ai politicii agricole comune (PAC). Plafonul ajustat care urmează să fie aplicat pilonului I al PAC în urma transferurilor dintre Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și plățile directe este prevăzut în actul juridic relevant, iar CFM este ajustat în consecință prin ajustările tehnice prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament.

(2)   În cazul în care este necesară folosirea resurselor din instrumentele speciale prevăzute la articolele 8, 9, 10 și 12, creditele de angajament și creditele de plată corespunzătoare se înscriu în buget peste plafoanele relevante din CFM.

În cazul în care este necesară folosirea resurselor din instrumentul de marjă unic prevăzut la articolul 11, creditele de angajament și creditele de plată corespunzătoare se înscriu în buget peste plafoanele relevante din CFM pentru un anumit exercițiu.

(3)   În cazul în care este necesar să se mobilizeze o garanție pentru asistența financiară acordată statelor membre autorizată în conformitate cu articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul financiar, cuantumul necesar se mobilizează peste plafoanele din CFM.

Articolul 3

Respectarea plafonului resurselor proprii

(1)   Pentru fiecare dintre exercițiile acoperite de CFM, toate creditele de plată necesare, după ajustarea anuală și ținând seama de orice alte ajustări și revizuiri, precum și de aplicarea articolului 2 alineatele (2) și (3), nu permit realizarea unei cote de apel a resurselor proprii care să depășească plafonul resurselor proprii stabilit în Decizia Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene în vigoare, adoptată în conformitate cu articolul 311 al treilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (denumită în continuare „Decizia privind resursele proprii”).

(2)   Dacă este necesar, plafoanele din CFM sunt reduse pentru a se asigura respectarea plafonului resurselor proprii stabilit în Decizia privind resursele proprii.

CAPITOLUL 2

AJUSTĂRILE CFM

Articolul 4

Ajustări tehnice

(1)   În fiecare an, acționând înainte de procedura bugetară pentru exercițiul n+1, Comisia efectuează următoarele ajustări tehnice ale CFM:

| (a) | reevaluarea, la prețurile din exercițiul n+1, a plafoanelor și a cuantumurilor totale ale creditelor de angajament și ale creditelor de plată; |
| --- | --- |

(a)

reevaluarea, la prețurile din exercițiul n+1, a plafoanelor și a cuantumurilor totale ale creditelor de angajament și ale creditelor de plată;

| (b) | calcularea marjei disponibile în cadrul plafonului resurselor proprii stabilit în Decizia privind resursele proprii; |
| --- | --- |

(b)

calcularea marjei disponibile în cadrul plafonului resurselor proprii stabilit în Decizia privind resursele proprii;

| (c) | calcularea cuantumului creditelor de angajament disponibil în temeiul instrumentului de marjă unic, astfel cum este menționat la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (a), precum și a cuantumului maxim total menționat la articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (a); |
| --- | --- |

(c)

calcularea cuantumului creditelor de angajament disponibil în temeiul instrumentului de marjă unic, astfel cum este menționat la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (a), precum și a cuantumului maxim total menționat la articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (a);

| (d) | calcularea ajustării plafonului pentru creditele de plată în temeiul instrumentului de marjă unic, astfel cum este menționată la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (b), precum și a cuantumului maxim menționat la articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b); |
| --- | --- |

(d)

calcularea ajustării plafonului pentru creditele de plată în temeiul instrumentului de marjă unic, astfel cum este menționată la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (b), precum și a cuantumului maxim menționat la articolul 11 alineatul (2) primul paragraf litera (b);

| (e) | calcularea alocărilor suplimentare pentru programe specifice menționate la articolul 5 alineatul (1) și a rezultatului ajustării anuale menționate la articolul 5 alineatul (2). |
| --- | --- |

(e)

calcularea alocărilor suplimentare pentru programe specifice menționate la articolul 5 alineatul (1) și a rezultatului ajustării anuale menționate la articolul 5 alineatul (2).

(2)   Comisia efectuează ajustările tehnice menționate la alineatul (1) pe baza unui deflator fix de 2 % pe an.

(3)   Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului rezultatele ajustărilor tehnice menționate la alineatul (1) și previziunile economice care au stat la baza acestora.

(4)   Fără a aduce atingere articolelor 6 și 7, nu se efectuează nicio altă ajustare tehnică cu privire la exercițiul în cauză, nici în cursul exercițiului, nici în exercițiile ulterioare sub formă de corecții ex post.

Articolul 5

Ajustare specifică fiecărui program

(1)   Un cuantum echivalent cu veniturile din amenzile aplicate în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 1/2003 (3) și (CE) nr. 139/2004 (4) ale Consiliului de către instituțiile Uniunii, care este înscris în bugetul exercițiului n-1 în conformitate cu articolul 107 din Regulamentul Financiar, după deducerea cuantumului pentru exercițiul n-1 menționat la articolul 141 alineatul (1) din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (5), este disponibil pentru alocarea suplimentară a:

| (a) | unor credite de angajament pentru exercițiul n+1, începând cu anul 2022 și până în 2027, pentru programele enumerate în anexa II, în conformitate cu procentajele stabilite pentru programele respective în coloana „Cheia de repartizare” a tabelului din anexa II; și |
| --- | --- |

(a)

unor credite de angajament pentru exercițiul n+1, începând cu anul 2022 și până în 2027, pentru programele enumerate în anexa II, în conformitate cu procentajele stabilite pentru programele respective în coloana „Cheia de repartizare” a tabelului din anexa II; și

| (b) | unor credite de plată pentru exercițiul n+1, începând cu anul 2022 și până în 2027. |
| --- | --- |

(b)

unor credite de plată pentru exercițiul n+1, începând cu anul 2022 și până în 2027.

Cuantumul total al alocărilor suplimentare pentru perioada 2022-2027 pentru credite de angajament și, respectiv, pentru credite de plată este de 11 000 de milioane EUR (la prețurile din 2018). Pentru fiecare dintre exercițiile din perioada 2022-2026, cuantumul anual al alocărilor suplimentare pentru credite de angajament și, respectiv, pentru credite de plată este de cel puțin 1 500 de milioane EUR (la prețurile din 2018) și nu depășește 2 000 de milioane EUR (la prețurile din 2018).

Cuantumul total al alocărilor suplimentare de credite de angajament pentru programe pentru perioada 2022-2027 este indicat în coloana „Totalul alocării suplimentare de credite de angajament în temeiul articolului 5” a tabelului din anexa II.

(2)   Plafoanele pentru creditele de angajament aferente rubricilor relevante pentru exercițiul n+1, începând cu anul 2022 și până în 2027, se ajustează în sens ascendent cu cuantumurile corespunzătoare alocărilor suplimentare prevăzute la alineatul (1), în conformitate cu procentajele stabilite pentru rubricile respective în coloana „Cheia de repartizare” a tabelului din anexa II. Plafonul pentru creditele de plată pentru exercițiul n+1, începând cu anul 2022 și până în 2027, se ajustează în mod automat în sens ascendent cu cuantumurile corespunzătoare alocărilor suplimentare prevăzute la alineatul (1).

Articolul 6

Ajustări privind măsuri legate de buna guvernanță economică sau de un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii

(1)   În cazul ridicării unei suspendări a angajamentelor bugetare referitoare la fondurile Uniunii, în conformitate cu actele de bază relevante, în contextul unor măsuri legate de buna guvernanță economică sau de măsuri adoptate în temeiul regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii, cuantumurile corespunzătoare angajamentelor suspendate se transferă către exercițiile următoare, iar plafoanele corespunzătoare din CFM se ajustează în consecință.

(2)   Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului rezultatele oricăror ajustări efectuate în temeiul alineatului (1).

(3)   Angajamentele suspendate ale exercițiului n nu pot fi reînscrise în bugetul general al Uniunii mai târziu de exercițiul n+2.

Articolul 7

Ajustare ca urmare a instituirii unor norme sau programe noi care fac obiectul gestiunii partajate

(1)   În cazul adoptării, după 1 ianuarie 2021, a unor norme sau programe noi care fac obiectul gestiunii partajate pentru fondurile structurale, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, Fondul pentru azil și migrație, Fondul pentru securitate internă și instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize din cadrul Fondului de gestionare integrată a frontierelor, cuantumurile corespunzătoare alocărilor care nu au fost utilizate în 2021 se transferă în proporții egale către fiecare dintre exercițiile din perioada 2022-2025, iar plafoanele corespunzătoare din CFM se ajustează în consecință.

(2)   Comisia comunică Parlamentului European și Consiliului rezultatele eventualelor ajustări efectuate în temeiul alineatului (1).

CAPITOLUL 3

INSTRUMENTE SPECIALE

SECȚIUNEA 1

Instrumente speciale tematice

Articolul 8

Fondul european de ajustare la globalizare

(1)   Fondul european de ajustare la globalizare, ale cărui obiective și domeniu de aplicare sunt stabilite în regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare, nu depășește un cuantum anual maxim de 186 de milioane EUR (la prețurile din 2018).

(2)   Creditele pentru Fondul european de ajustare la globalizare se înscriu în bugetul general al Uniunii ca provizion.

Articolul 9

Rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență

(1)   Rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență poate fi utilizată pentru a finanța:

| (a) | asistența acordată pentru a răspunde situațiilor de urgență apărute ca urmare a unor dezastre majore care intră sub incidența Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, ale cărui obiective și domeniu de aplicare sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului (6); și |
| --- | --- |

(a)

asistența acordată pentru a răspunde situațiilor de urgență apărute ca urmare a unor dezastre majore care intră sub incidența Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, ale cărui obiective și domeniu de aplicare sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului (6); și

| (b) | răspunsuri rapide la nevoi specifice de urgență din cadrul Uniunii sau din țări terțe, ca urmare a unor evenimente care nu puteau fi prevăzute în momentul întocmirii bugetului, în special pentru răspunsuri la situații de urgență și operațiuni de sprijin ca urmare a unor dezastre naturale care nu intră sub incidența literei (a), dezastre provocate de om, crize umanitare în cazul amenințărilor de mare amploare la adresa sănătății publice, veterinare sau fitosanitare, precum și în situații de presiune deosebită la frontierele externe ale Uniunii provocată de fluxurile de migrație, atunci când circumstanțele impun acest lucru. |
| --- | --- |

(b)

răspunsuri rapide la nevoi specifice de urgență din cadrul Uniunii sau din țări terțe, ca urmare a unor evenimente care nu puteau fi prevăzute în momentul întocmirii bugetului, în special pentru răspunsuri la situații de urgență și operațiuni de sprijin ca urmare a unor dezastre naturale care nu intră sub incidența literei (a), dezastre provocate de om, crize umanitare în cazul amenințărilor de mare amploare la adresa sănătății publice, veterinare sau fitosanitare, precum și în situații de presiune deosebită la frontierele externe ale Uniunii provocată de fluxurile de migrație, atunci când circumstanțele impun acest lucru.

(2)   Rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență nu depășește un cuantum anual maxim de 1 200 de milioane EUR (la prețurile din 2018). Orice parte din cuantumul anual neutilizată în exercițiul n poate fi utilizată până la exercițiul n+1. Mai întâi se utilizează partea din cuantumul anual provenită din exercițiul precedent. Orice parte din cuantumul anual provenită din exercițiul n care nu este utilizată în exercițiul n+1 se anulează.

(3)   Creditele pentru rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență se înscriu în bugetul general al Uniunii ca provizion.

(4)   La data de 1 octombrie a fiecărui an, cel puțin un sfert din cuantumul anual menționat la alineatul (2) rămâne disponibil pentru a acoperi nevoile apărute până la sfârșitul exercițiului respectiv.

Fără a aduce atingere primului paragraf, până la data de 1 septembrie a fiecărui an, din cuantumul total disponibil pot fi mobilizate următoarele procente maxime:

| — | 50 % pentru asistența acordată în temeiul alineatului (1) litera (a); cuantumul rezultat din calculul respectiv se reduce cu eventualele cuantumuri mobilizate în anul precedent, în aplicarea alineatului (5); |
| --- | --- |

—

50 % pentru asistența acordată în temeiul alineatului (1) litera (a); cuantumul rezultat din calculul respectiv se reduce cu eventualele cuantumuri mobilizate în anul precedent, în aplicarea alineatului (5);

| — | 35 % pentru asistența acordată țărilor terțe în temeiul alineatului (1) litera (b); |
| --- | --- |

—

35 % pentru asistența acordată țărilor terțe în temeiul alineatului (1) litera (b);

| — | 15 % pentru asistența acordată în cadrul Uniunii în temeiul alineatului (1) litera (b). |
| --- | --- |

—

15 % pentru asistența acordată în cadrul Uniunii în temeiul alineatului (1) litera (b).

Fără a aduce atingere primului paragraf, începând cu data de 1 septembrie a fiecărui an, partea rămasă din cuantumul disponibil poate fi utilizată pentru orice tip de asistență menționată la al doilea paragraf pentru a acoperi nevoi care apar până la sfârșitul anului respectiv.

(5)   În cazuri excepționale și în cazul în care resursele financiare rămase disponibile în rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență nu sunt suficiente pentru a acoperi cuantumurile considerate necesare pentru asistență în temeiul alineatului (1) litera (a) în anul în care s-a produs un dezastru, astfel cum se menționează la litera respectivă, Comisia poate propune ca diferența să fie finanțată din cuantumurile anuale disponibile pentru rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență în exercițiul următor, până la un cuantum maxim de 400 de milioane EUR (la prețurile din 2018).

Articolul 10

Rezerva de ajustare la Brexit

(1)   Rezerva de ajustare la Brexit oferă asistență pentru a contracara consecințele neprevăzute și negative în statele membre și în sectoarele cel mai grav afectate de retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, sub rezerva condițiilor stabilite în instrumentul relevant și în conformitate cu acestea.

(2)   Rezerva de ajustare la Brexit nu depășește cuantumul de 5 000 de milioane EUR (la prețurile din 2018).

(3)   Creditele pentru rezerva de ajustare la Brexit se înscriu în bugetul general al Uniunii ca provizion.

SECȚIUNEA 2

Instrumente speciale netematice

Articolul 11

Instrumentul de marjă unic

(1)   Instrumentul de marjă unic cuprinde:

| (a) | începând cu 2022, cuantumurile corespunzătoare marjelor rămase disponibile sub plafoanele din CFM pentru creditele de angajament din exercițiul n-1 care urmează să fie puse la dispoziție peste plafoanele din CFM pentru credite de angajament pentru exercițiile din perioada 2022-2027; |
| --- | --- |

(a)

începând cu 2022, cuantumurile corespunzătoare marjelor rămase disponibile sub plafoanele din CFM pentru creditele de angajament din exercițiul n-1 care urmează să fie puse la dispoziție peste plafoanele din CFM pentru credite de angajament pentru exercițiile din perioada 2022-2027;

| (b) | începând cu 2022, cuantumuri echivalente cu diferența dintre plățile efectuate și plafonul de plăți din CFM pentru exercițiul n-1, în vederea majorării plafonului de plăți pentru exercițiile din perioada 2022-2027; și |
| --- | --- |

(b)

începând cu 2022, cuantumuri echivalente cu diferența dintre plățile efectuate și plafonul de plăți din CFM pentru exercițiul n-1, în vederea majorării plafonului de plăți pentru exercițiile din perioada 2022-2027; și

| (c) | cuantumurile suplimentare care pot fi puse la dispoziție peste plafoanele din CFM într-un anumit exercițiu pentru creditele de angajament ori creditele de plată sau pentru ambele, după caz, cu condiția ca acestea să fie compensate în întregime prin marjele din una sau mai multe rubrici ale CFM pentru exercițiul financiar curent sau pentru exercițiile financiare viitoare în ceea ce privește creditele de angajament și să fie compensate în întregime prin marjele prevăzute în cadrul plafonului de plăți pentru exercițiile financiare viitoare în ceea ce privește creditele de plată. |
| --- | --- |

(c)

cuantumurile suplimentare care pot fi puse la dispoziție peste plafoanele din CFM într-un anumit exercițiu pentru creditele de angajament ori creditele de plată sau pentru ambele, după caz, cu condiția ca acestea să fie compensate în întregime prin marjele din una sau mai multe rubrici ale CFM pentru exercițiul financiar curent sau pentru exercițiile financiare viitoare în ceea ce privește creditele de angajament și să fie compensate în întregime prin marjele prevăzute în cadrul plafonului de plăți pentru exercițiile financiare viitoare în ceea ce privește creditele de plată.

Pot fi mobilizate cuantumuri în temeiul primului paragraf litera (c) numai în cazul în care cuantumurile disponibile în temeiul literelor (a) și (b) din paragraful respectiv, după caz, sunt insuficiente și, în orice caz, ca soluție de ultimă instanță de reacție la situații neprevăzute.

Recurgerea la primul paragraf litera (c) nu are ca rezultat depășirea cuantumurilor totale ale plafoanelor din CFM pentru creditele de angajament și de plată pentru exercițiul financiar curent și pentru exercițiile financiare viitoare. Orice cuantumuri compensate în conformitate cu litera respectivă nu sunt, prin urmare, mobilizate ulterior în contextul CFM.

(2)   Recurgerea la instrumentul de marjă unic în temeiul alineatului (1) primul paragraf literele (a) și (c) nu poate depăși, în niciun exercițiu dat, un total de:

| (a) | 0,04 % din venitul național brut al Uniunii în credite de angajament, astfel cum este calculat în ajustarea tehnică anuală a CFM menționată la articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

0,04 % din venitul național brut al Uniunii în credite de angajament, astfel cum este calculat în ajustarea tehnică anuală a CFM menționată la articolul 4;

| (b) | 0,03 % din venitul național brut al Uniunii în credite de plată, astfel cum este calculat în ajustarea tehnică anuală a CFM menționată la articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

0,03 % din venitul național brut al Uniunii în credite de plată, astfel cum este calculat în ajustarea tehnică anuală a CFM menționată la articolul 4.

Recurgerea la instrumentul de marjă unic este în concordanță, în orice exercițiu dat, cu plafoanele resurselor proprii prevăzute în Decizia privind resursele proprii.

(3)   Ajustările anuale menționate la alineatul (1) primul paragraf litera (b) nu depășesc următoarele cuantumuri maxime (la prețurile din 2018) pentru exercițiile din perioada 2025-2027, prin comparație cu plafonul inițial pentru plăți din exercițiile respective:

| — | 2025 – 8 000 de milioane EUR; |
| --- | --- |

—

2025 – 8 000 de milioane EUR;

| — | 2026 – 13 000 de milioane EUR; |
| --- | --- |

—

2026 – 13 000 de milioane EUR;

| — | 2027 – 15 000 de milioane EUR. |
| --- | --- |

—

2027 – 15 000 de milioane EUR.

Cuantumurile menționate la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf sunt în plus față de cuantumurile maxime menționate la primul paragraf din prezentul alineat.

Orice majorare se compensează integral printr-o reducere corespunzătoare a plafonului de plăți pentru exercițiul n-1.

(4)   Parlamentul European și Consiliul pot mobiliza cuantumurile menționate la alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (c) din prezentul articol în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din TFUE pentru a permite finanțarea unor cheltuieli care nu pot fi finanțate în limitele plafoanelor relevante din CFM disponibile într-un exercițiu dat.

Majorarea menționată la alineatul (1) primul paragraf litera (b) din prezentul articol se efectuează de către Comisie, începând cu 2022, ca parte a ajustării tehnice menționate la articolul 4.

Articolul 12

Instrumentul de flexibilitate

(1)   Instrumentul de flexibilitate poate fi utilizat pentru finanțarea, într-un exercițiu financiar dat, a unor cheltuieli neprevăzute specifice în credite de angajament și credite de plată corespunzătoare care nu pot fi finanțate în limitele plafoanelor disponibile pentru una sau mai multe alte rubrici. Plafonul cuantumului anual disponibil pentru Instrumentul de flexibilitate este de 915 milioane EUR (la prețurile din 2018).

(2)   Partea neutilizată din cuantumul anual al Instrumentului de flexibilitate poate fi utilizată până la exercițiul n+2. Mai întâi se utilizează orice parte din cuantumul anual provenită din exercițiile precedente, în ordinea vechimii. Orice parte din cuantumul anual provenită din exercițiul n care nu este utilizată până la exercițiul n+2 se anulează.

CAPITOLUL 4

REVIZUIREA CFM

Articolul 13

Revizuirea CFM

(1)   Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (2) și articolelor 14-1, în cazul unor situații neprevăzute, CFM poate fi revizuit cu respectarea plafonului resurselor proprii stabilit în Decizia privind resursele proprii.

(2)   Ca regulă generală, orice propunere de revizuire a CFM conform alineatului (1) se prezintă și se adoptă înainte de începerea procedurii bugetare pentru exercițiul în cauză sau pentru primul dintre exercițiile în cauză.

(3)   Orice propunere de revizuire a CFM conform alineatului (1) analizează posibilitatea unei realocări a cheltuielilor între programele incluse în rubrica vizată de revizuire, ținându-se seama în mod special de orice subutilizare preconizată a creditelor.

(4)   Orice revizuire a CFM conform alineatului (1) ia în considerare posibilitatea de a compensa orice majorare a plafonului unei rubrici prin reducerea plafonului unei alte rubrici.

(5)   Orice revizuire a CFM conform alineatului (1) menține o relație corespunzătoare între creditele de angajament și creditele de plată.

Articolul 14

Revizuire legată de execuție

Atunci când notifică Parlamentului European și Consiliului rezultatele ajustărilor tehnice aduse CFM, Comisia prezintă, dacă este cazul, eventualele propuneri de revizuire a cuantumului total al creditelor de plată pe care le consideră necesare, ținând seama de execuție, pentru a asigura o bună gestiune a plafoanelor anuale de plată și, în special, evoluția ordonată a acestora în raport cu creditele de angajament.

Articolul 15

Revizuirea în cazul revizuirii tratatelor

În cazul unei revizuiri cu implicații bugetare a tratatelor, CFM se revizuiește în consecință.

Articolul 16

Revizuirea în situația unei extinderi a Uniunii

În cazul uneia sau mai multor aderări la Uniune, CFM se revizuiește pentru a ține seama de cheltuielile necesare care decurg din acestea.

Articolul 17

Revizuirea în situația reunificării Ciprului

În situația reunificării Ciprului, CFM se revizuiește pentru a ține seama de soluționarea globală a problemei Ciprului și de necesitățile financiare suplimentare apărute în urma reunificării.

CAPITOLUL 5

CONTRIBUȚIA LA FINANȚAREA PROIECTELOR DE MARE ANVERGURĂ

Articolul 18

Contribuția la finanțarea proiectelor de mare anvergură

(1)   În perioada 2021-2027, pentru proiectele de mare anvergură prevăzute în regulamentul Parlamentului European și al Consiliului care stabilește Programul spațial și Agenția Uniunii Europene pentru Programul spațial se pune la dispoziție din bugetul general al Uniunii un cuantum maxim de 13 202 milioane EUR (la prețurile din 2018).

(2)   În perioada 2021-2027, pentru proiectul referitor la reactorul termonuclear experimental internațional (ITER) se pune la dispoziție din bugetul general al Uniunii un cuantum maxim de 5 000 de milioane EUR (la prețurile din 2018).

CAPITOLUL 6

COOPERAREA INTERINSTITUȚIONALĂ ÎN CADRUL PROCEDURII BUGETARE

Articolul 19

Cooperarea interinstituțională în cadrul procedurii bugetare

(1)   Instituțiile iau toate măsurile necesare pentru facilitarea procedurii bugetare anuale.

(2)   Instituțiile cooperează cu bună-credință pe întreaga durată a procedurii, pentru a-și apropia pozițiile. Instituțiile cooperează pe parcursul tuturor etapelor procedurii, prin intermediul contactelor interinstituționale corespunzătoare, pentru a monitoriza progresul lucrărilor și pentru a analiza gradul de convergență.

(3)   Instituțiile se asigură că există, în măsura posibilului, o coordonare a calendarelor lor de lucru care să permită derularea procedurilor într-un mod coerent și convergent, conducând la adoptarea finală a bugetului general al Uniunii.

(4)   Pot fi organizate triloguri în toate etapele procedurii și la diferite niveluri de reprezentare, în funcție de natura discuțiilor prevăzute. Fiecare instituție, în conformitate cu propriul său regulament de procedură, își desemnează participanții la fiecare reuniune, își stabilește mandatul de negociere și informează în timp util celelalte instituții cu privire la aspectele practice ale reuniunilor.

Articolul 20

Unitatea bugetului

Toate cheltuielile și veniturile Uniunii și ale Comunității Europene a Energiei Atomice se includ în bugetul general al Uniunii în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul financiar, inclusiv cheltuielile care rezultă din orice decizie relevantă adoptată în unanimitate de Consiliu după consultarea Parlamentului European în temeiul articolului 332 din TFUE.

CAPITOLUL 7

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 21

Tranziția către cadrul financiar multianual următor

Până la 1 iulie 2025, Comisia prezintă o propunere privind un nou cadru financiar multianual.

Articolul 22

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Acesta se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 decembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

S. SCHULZE

---

(1)  Aprobarea din 16 decembrie 2020 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (JO L 1, 4.1.2003, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul CE privind concentrările economice, JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

4

(5)  
  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (JO L 311, 14.11.2002, p. 3).

6

---

ANEXĂ

CADRUL FINANCIAR MULTIANUAL (UE-27)

| (milioane EUR – prețuri din 2018) |
| --- |
| Credite de angajament | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Total


  2021-2027 |
| 1. | Piața unică, inovare și sectorul digital |

(milioane EUR – prețuri din 2018)

Credite de angajament

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Total

2021-2027

1.

19 712

19 666

19 133

18 633

18 518

18 646

18 473

132 781

| 2. | Coeziune, reziliență și valori |
| --- | --- |

2.

49 741

51 101

52 194

53 954

55 182

56 787

58 809

377 768

| 2a. | Coeziune economică, socială și teritorială |
| --- | --- |

2a.

Coeziune economică, socială și teritorială

45 411

45 951

46 493

47 130

47 770

48 414

49 066

330 235

| 2b. | Reziliență și valori |
| --- | --- |

2b.

Reziliență și valori

4 330

5 150

5 701

6 824

7 412

8 373

9 743

47 533

| 3. | Resurse naturale și mediu |
| --- | --- |

3.

55 242

52 214

51 489

50 617

49 719

48 932

48 161

356 374

of din care: Cheltuieli de piață și plăți directe

38 564

38 115

37 604

36 983

36 373

35 772

35 183

258 594

| 4. | Migrație și gestionarea frontierelor |
| --- | --- |

4.

2 324

2 811

3 164

3 282

3 672

3 682

3 736

22 671

| 5. | Securitate și apărare |
| --- | --- |

5.

1 700

1 725

1 737

1 754

1 928

2 078

2 263

13 185

| 6. | Vecinătate și întreaga lume |
| --- | --- |

6.

15 309

15 522

14 789

14 056

13 323

12 592

12 828

98 419

| 7. | Administrația publică europeană |
| --- | --- |

7.

10 021

10 215

10 342

10 454

10 554

10 673

10 843

73 102

din care: Cheltuieli administrative ale instituțiilor

7 742

7 878

7 945

7 997

8 025

8 077

8 188

55 852

TOTAL CREDITE DE ANGAJAMENT

154 049

153 254

152 848

152 750

152 896

153 390

155 113

1 074 300

TOTAL CREDITE DE PLATĂ

156 557

154 822

149 936

149 936

149 936

149 936

149 936

1 061 058

---

ANEXA II

AJUSTAREA SPECIFICĂ FIECĂRUI PROGRAM – LISTA PROGRAMELOR, CHEIA DE REPARTIZARE ȘI TOTALUL ALOCĂRII SUPLIMENTARE DE CREDITE DE ANGAJAMENT

| (în milioane EUR – prețuri din 2018) |
| --- |
| | Cheia de repartizare | Totalul alocării suplimentare de credite de angajament în temeiul articolului 5 |
| 1. | Piața unică, inovare și sectorul digital |

(în milioane EUR – prețuri din 2018)

Cheia de repartizare

Totalul alocării suplimentare de credite de angajament în temeiul articolului 5

1.

36,36 %

4 000

Orizont Europa (Horizon Europe)

27,27 %

3 000

Fondul InvestEU (InvestEU Fund)

9,09 %

1 000

| 2b. | Reziliență și valori |
| --- | --- |

2b.

54,55 %

6 000

UE pentru sănătate (EU4Health)

26,37 %

2 900

Erasmus+

15,46 %

1 700

Europa creativă (Creative Europe)

5,45 %

600

Drepturi și valori (Rights and Values)

7,27 %

800

| 4. | Migrație și gestionarea frontierelor |
| --- | --- |

4.

9,09 %

1 000

Fondul de gestionare integrată a frontierelor

9,09 %

1 000

TOTAL

100,00 %

11 000

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 22.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | LI 433/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

LI 433/23

---

REGULAMENTUL (UE) 2020/2094 AL CONSILIULUI

din 14 decembrie 2020

de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 122,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Pentru a limita răspândirea COVID-19 care, la 11 martie 2020, a fost declarată pandemie de către Organizația Mondială a Sănătății, statele membre au adoptat un set de măsuri fără precedent. |
| --- | --- |

(1)

Pentru a limita răspândirea COVID-19 care, la 11 martie 2020, a fost declarată pandemie de către Organizația Mondială a Sănătății, statele membre au adoptat un set de măsuri fără precedent.

| (2) | Măsurile fără precedent adoptate ca răspuns la situația excepțională cauzată de COVID-19, care scapă de sub controlul statelor membre, au provocat perturbări semnificative ale activității economice, ceea ce a condus la o scădere puternică a produsului intern brut și la un impact semnificativ asupra ocupării forței de muncă, condițiilor sociale, sărăciei și inegalităților. În special, măsurile respective au perturbat lanțurile de aprovizionare și producția și au provocat absențe de la locul de muncă. În plus, multe servicii au devenit foarte dificil sau imposibil de furnizat. În același timp, s-a înregistrat o scădere a cererii consumatorilor. Multe întreprinderi se confruntă cu deficite de lichidități, iar solvabilitatea lor este în pericol, în timp ce piețele financiare sunt foarte volatile. Sectoare esențiale, precum călătoriile și turismul, sunt deosebit de puternic afectate. În sens mai larg, aceste măsuri au condus deja sau vor conduce la o deteriorare gravă a situației financiare a multor întreprinderi din Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile fără precedent adoptate ca răspuns la situația excepțională cauzată de COVID-19, care scapă de sub controlul statelor membre, au provocat perturbări semnificative ale activității economice, ceea ce a condus la o scădere puternică a produsului intern brut și la un impact semnificativ asupra ocupării forței de muncă, condițiilor sociale, sărăciei și inegalităților. În special, măsurile respective au perturbat lanțurile de aprovizionare și producția și au provocat absențe de la locul de muncă. În plus, multe servicii au devenit foarte dificil sau imposibil de furnizat. În același timp, s-a înregistrat o scădere a cererii consumatorilor. Multe întreprinderi se confruntă cu deficite de lichidități, iar solvabilitatea lor este în pericol, în timp ce piețele financiare sunt foarte volatile. Sectoare esențiale, precum călătoriile și turismul, sunt deosebit de puternic afectate. În sens mai larg, aceste măsuri au condus deja sau vor conduce la o deteriorare gravă a situației financiare a multor întreprinderi din Uniune.

| (3) | Criza cauzată de COVID-19 s-a răspândit rapid în Uniune și în țări terțe. Pentru 2020 este prevăzută o contracție pronunțată a creșterii în Uniune. Redresarea riscă să fie extrem de inegală la nivelul diferitelor state membre, sporind divergențele dintre economiile naționale. Capacitățile fiscal-bugetare diferite ale statelor membre de a furniza sprijin financiar acolo unde este cea mai mare nevoie de el pentru redresare, precum și divergențele dintre măsurile luate de statele membre pun în pericol piața unică, precum și coeziunea socială și teritorială. |
| --- | --- |

(3)

Criza cauzată de COVID-19 s-a răspândit rapid în Uniune și în țări terțe. Pentru 2020 este prevăzută o contracție pronunțată a creșterii în Uniune. Redresarea riscă să fie extrem de inegală la nivelul diferitelor state membre, sporind divergențele dintre economiile naționale. Capacitățile fiscal-bugetare diferite ale statelor membre de a furniza sprijin financiar acolo unde este cea mai mare nevoie de el pentru redresare, precum și divergențele dintre măsurile luate de statele membre pun în pericol piața unică, precum și coeziunea socială și teritorială.

| (4) | Este necesar un set cuprinzător de măsuri de redresare economică. Respectivul set de măsuri presupune importante investiții publice și private pentru a înscrie Uniunea în mod ferm pe calea unei redresări sustenabile și reziliente, pentru crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, pentru a sprijini incluziunea socială și pentru a repara daunele imediate cauzate de criza provocată de COVID-19, sprijinind totodată prioritățile în materie de ecologie și digitalizare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar un set cuprinzător de măsuri de redresare economică. Respectivul set de măsuri presupune importante investiții publice și private pentru a înscrie Uniunea în mod ferm pe calea unei redresări sustenabile și reziliente, pentru crearea de locuri de muncă de înaltă calitate, pentru a sprijini incluziunea socială și pentru a repara daunele imediate cauzate de criza provocată de COVID-19, sprijinind totodată prioritățile în materie de ecologie și digitalizare ale Uniunii.

| (5) | Situația excepțională cauzată de COVID-19, care scapă de sub controlul statelor membre, impune o abordare coerentă și unitară la nivelul Uniunii. Pentru a preveni o deteriorare și mai accentuată a economiei, a ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale și pentru a favoriza o redresare sustenabilă și rezilientă a activității economice, ar trebui ca, în spiritul solidarității dintre statele membre, să fie instituit un program excepțional și coordonat de sprijin economic și social, în special pentru statele membre care au fost deosebit de afectate de această situație. |
| --- | --- |

(5)

Situația excepțională cauzată de COVID-19, care scapă de sub controlul statelor membre, impune o abordare coerentă și unitară la nivelul Uniunii. Pentru a preveni o deteriorare și mai accentuată a economiei, a ocupării forței de muncă și a coeziunii sociale și pentru a favoriza o redresare sustenabilă și rezilientă a activității economice, ar trebui ca, în spiritul solidarității dintre statele membre, să fie instituit un program excepțional și coordonat de sprijin economic și social, în special pentru statele membre care au fost deosebit de afectate de această situație.

| (6) | Având în vedere că prezentul regulament reprezintă o reacție excepțională în circumstanțe temporare, dar extreme, sprijinul acordat în temeiul acestuia ar trebui să fie pus la dispoziție numai în scopul contracarării consecințelor economice negative ale crizei provocate de COVID-19 sau pentru nevoile imediate de finanțare necesare pentru a se evita o reizbucnire a crizei provocate de COVID-19. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere că prezentul regulament reprezintă o reacție excepțională în circumstanțe temporare, dar extreme, sprijinul acordat în temeiul acestuia ar trebui să fie pus la dispoziție numai în scopul contracarării consecințelor economice negative ale crizei provocate de COVID-19 sau pentru nevoile imediate de finanțare necesare pentru a se evita o reizbucnire a crizei provocate de COVID-19.

| (7) | Sprijinul acordat în temeiul instrumentului instituit prin prezentul regulament (denumit în continuare „instrumentul”) ar trebui să se axeze în special pe măsuri care să restabilească piețele forței de muncă și protecția socială, precum și sistemele sanitare, care să dea un nou impuls potențialului de creștere durabilă și de ocupare a forței de muncă în vederea consolidării coeziunii dintre statele membre și care să sprijine tranziția acestora către o economie verde și digitală, prin care să se acorde sprijin întreprinderilor afectate de impactul crizei provocate de COVID-19, în special întreprinderilor mici și mijlocii, precum și sprijin pentru investiții în activitățile care sunt esențiale pentru consolidarea unei creșteri durabile în Uniune, inclusiv investiții financiare directe în întreprinderi, măsuri pentru cercetare și inovare ca răspuns la criza provocată de COVID-19, pentru consolidarea capacităților la nivelul Uniunii în vederea sporirii nivelului de pregătire pentru situații de criză viitoare, pentru menținerea eforturilor în vederea asigurării unei tranziții juste către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, și sprijin pentru agricultură și dezvoltarea zonelor rurale pentru a face față impactului crizei provocate de COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Sprijinul acordat în temeiul instrumentului instituit prin prezentul regulament (denumit în continuare „instrumentul”) ar trebui să se axeze în special pe măsuri care să restabilească piețele forței de muncă și protecția socială, precum și sistemele sanitare, care să dea un nou impuls potențialului de creștere durabilă și de ocupare a forței de muncă în vederea consolidării coeziunii dintre statele membre și care să sprijine tranziția acestora către o economie verde și digitală, prin care să se acorde sprijin întreprinderilor afectate de impactul crizei provocate de COVID-19, în special întreprinderilor mici și mijlocii, precum și sprijin pentru investiții în activitățile care sunt esențiale pentru consolidarea unei creșteri durabile în Uniune, inclusiv investiții financiare directe în întreprinderi, măsuri pentru cercetare și inovare ca răspuns la criza provocată de COVID-19, pentru consolidarea capacităților la nivelul Uniunii în vederea sporirii nivelului de pregătire pentru situații de criză viitoare, pentru menținerea eforturilor în vederea asigurării unei tranziții juste către o economie neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei, și sprijin pentru agricultură și dezvoltarea zonelor rurale pentru a face față impactului crizei provocate de COVID-19.

| (8) | Pentru a asigura o redresare sustenabilă și rezilientă în întreaga Uniune și pentru a facilita punerea în aplicare a sprijinului economic, se recurge la mecanismele de cheltuieli stabilite prin programele Uniunii care intră sub incidența cadrului financiar multianual. Sprijinul în cadrul acestor programe urmează să se acorde sub formă de sprijin nerambursabil, împrumuturi și prin constituirea de provizioane pentru garanțiile bugetare. Alocarea resurselor financiare ar trebui să reflecte măsura în care aceste programe pot contribui la obiectivele instrumentului. Contribuțiile făcute în temeiul instrumentului și destinate programelor în cauză ar trebui să respecte cu strictețe obiectivele instrumentului, care sunt asociate sprijinirii redresării în urma crizei provocate de COVID-19. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a asigura o redresare sustenabilă și rezilientă în întreaga Uniune și pentru a facilita punerea în aplicare a sprijinului economic, se recurge la mecanismele de cheltuieli stabilite prin programele Uniunii care intră sub incidența cadrului financiar multianual. Sprijinul în cadrul acestor programe urmează să se acorde sub formă de sprijin nerambursabil, împrumuturi și prin constituirea de provizioane pentru garanțiile bugetare. Alocarea resurselor financiare ar trebui să reflecte măsura în care aceste programe pot contribui la obiectivele instrumentului. Contribuțiile făcute în temeiul instrumentului și destinate programelor în cauză ar trebui să respecte cu strictețe obiectivele instrumentului, care sunt asociate sprijinirii redresării în urma crizei provocate de COVID-19.

| (9) | Având în vedere natura măsurilor care urmează să fie finanțate, o parte din cuantumurile disponibile în temeiul instrumentului ar trebui să fie utilizată pentru a acorda împrumuturi statelor membre, iar cealaltă parte a cuantumurilor disponibile ar trebui să constituie venituri alocate externe, în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (1) („Regulamentul financiar”), și ar trebui să fie utilizată pentru sprijinul nerambursabil, sprijinul prin instrumente financiare sau constituirea de către Uniune a unor provizioane pentru garanții bugetare și cheltuieli conexe. În acest scop, în cadrul măsurilor necesare în temeiul prezentului regulament, este oportun să se permită aplicarea articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar în ceea ce privește alocarea, în temeiul prezentului regulament ca act de bază, a unei părți a veniturilor stabilite în temeiul împuternicirii excepționale și temporare prevăzute în Decizia Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (2) (numită în continuare „Decizia privind resursele proprii”). |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere natura măsurilor care urmează să fie finanțate, o parte din cuantumurile disponibile în temeiul instrumentului ar trebui să fie utilizată pentru a acorda împrumuturi statelor membre, iar cealaltă parte a cuantumurilor disponibile ar trebui să constituie venituri alocate externe, în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (1) („Regulamentul financiar”), și ar trebui să fie utilizată pentru sprijinul nerambursabil, sprijinul prin instrumente financiare sau constituirea de către Uniune a unor provizioane pentru garanții bugetare și cheltuieli conexe. În acest scop, în cadrul măsurilor necesare în temeiul prezentului regulament, este oportun să se permită aplicarea articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar în ceea ce privește alocarea, în temeiul prezentului regulament ca act de bază, a unei părți a veniturilor stabilite în temeiul împuternicirii excepționale și temporare prevăzute în Decizia Consiliului privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (2) (numită în continuare „Decizia privind resursele proprii”).

| (10) | Deși în cazul creditelor de angajament și de plată puse la dispoziție în legătură cu veniturile alocate externe în temeiul prezentului regulament se aplică articolul 12 alineatul (4) litera (c) și articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul financiar, având în vedere termenele stabilite pentru diferitele tipuri de sprijin, creditele de angajament care rezultă din respectivele venituri alocate externe nu ar trebui să fie reportate în mod automat dincolo de datele finale respective, cu excepția creditelor de angajament necesare pentru asistența tehnică și administrativă în vederea punerii în aplicare a măsurilor prevăzute de instrument. |
| --- | --- |

(10)

Deși în cazul creditelor de angajament și de plată puse la dispoziție în legătură cu veniturile alocate externe în temeiul prezentului regulament se aplică articolul 12 alineatul (4) litera (c) și articolul 14 alineatul (3) din Regulamentul financiar, având în vedere termenele stabilite pentru diferitele tipuri de sprijin, creditele de angajament care rezultă din respectivele venituri alocate externe nu ar trebui să fie reportate în mod automat dincolo de datele finale respective, cu excepția creditelor de angajament necesare pentru asistența tehnică și administrativă în vederea punerii în aplicare a măsurilor prevăzute de instrument.

| (11) | Creditele de angajament pentru sprijinul nerambursabil ar trebui să fie puse în mod automat la dispoziție, în limita cuantumului autorizat. Lichiditățile ar trebui gestionate în mod eficace, astfel încât să se colecteze fonduri numai atunci când trebuie onorate angajamente juridice prin credite de plată corespunzătoare. |
| --- | --- |

(11)

Creditele de angajament pentru sprijinul nerambursabil ar trebui să fie puse în mod automat la dispoziție, în limita cuantumului autorizat. Lichiditățile ar trebui gestionate în mod eficace, astfel încât să se colecteze fonduri numai atunci când trebuie onorate angajamente juridice prin credite de plată corespunzătoare.

| (12) | Având în vedere importanța utilizării sumelor în primii ani de punere în aplicare a instrumentului, ar trebui să fie evaluate progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentului și utilizarea sprijinului acordat în conformitate cu prezentul regulament. În acest scop, Comisia ar trebui să elaboreze un raport până la data de 31 octombrie 2022. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere importanța utilizării sumelor în primii ani de punere în aplicare a instrumentului, ar trebui să fie evaluate progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentului și utilizarea sprijinului acordat în conformitate cu prezentul regulament. În acest scop, Comisia ar trebui să elaboreze un raport până la data de 31 octombrie 2022.

| (13) | Articolul 135 alineatul (2) din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (3) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) prevede că modificările Deciziei 2014/335/UE, Euratom care sunt adoptate la data intrării în vigoare a Acordului de retragere sau ulterior datei respective nu se aplică Regatului Unit, în măsura în care modificările în cauză au un impact asupra obligațiilor financiare ale Regatului Unit. Sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament și majorarea corespunzătoare a plafonului resurselor proprii ale Uniunii ar avea un impact asupra obligațiilor financiare ale Regatului Unit. Articolul 143 alineatul (1) din Acordul de retragere limitează obligațiile Regatului Unit cu privire la cota care îi revine din datoriile financiare contingente ale Uniunii la acele datorii financiare contingente ale Uniunii care rezultă din operațiunile financiare efectuate de Uniune înainte de data intrării în vigoare a Acordului de retragere. Orice datorie financiară contingentă a Uniunii care decurge din sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament ar fi ulterioară datei intrării în vigoare a Acordului de retragere. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice Regatului Unit și nici pe teritoriul acestuia, |
| --- | --- |

(13)

Articolul 135 alineatul (2) din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (3) (denumit în continuare „Acordul de retragere”) prevede că modificările Deciziei 2014/335/UE, Euratom care sunt adoptate la data intrării în vigoare a Acordului de retragere sau ulterior datei respective nu se aplică Regatului Unit, în măsura în care modificările în cauză au un impact asupra obligațiilor financiare ale Regatului Unit. Sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament și majorarea corespunzătoare a plafonului resurselor proprii ale Uniunii ar avea un impact asupra obligațiilor financiare ale Regatului Unit. Articolul 143 alineatul (1) din Acordul de retragere limitează obligațiile Regatului Unit cu privire la cota care îi revine din datoriile financiare contingente ale Uniunii la acele datorii financiare contingente ale Uniunii care rezultă din operațiunile financiare efectuate de Uniune înainte de data intrării în vigoare a Acordului de retragere. Orice datorie financiară contingentă a Uniunii care decurge din sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament ar fi ulterioară datei intrării în vigoare a Acordului de retragere. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice Regatului Unit și nici pe teritoriul acestuia,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19, prezentul regulament instituie instrumentul de redresare al Uniunii Europene (denumit în continuare „instrumentul”).

(2)   Prin sprijinul acordat în temeiul instrumentului se finanțează, în special, următoarele măsuri menite să combată consecințele economice negative ale crizei provocate de COVID-19 sau să răspundă nevoilor imediate de finanțare necesare pentru a evita reizbucnirea unei astfel de crize:

| (a) | măsuri de restabilire a ocupării forței de muncă și de creare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

(a)

măsuri de restabilire a ocupării forței de muncă și de creare de locuri de muncă;

| (b) | măsuri sub formă de reforme și investiții pentru a da un nou impuls potențialului de creștere durabilă și de ocupare a forței de muncă, pentru a consolida coeziunea dintre statele membre și pentru a spori reziliența acestora; |
| --- | --- |

(b)

măsuri sub formă de reforme și investiții pentru a da un nou impuls potențialului de creștere durabilă și de ocupare a forței de muncă, pentru a consolida coeziunea dintre statele membre și pentru a spori reziliența acestora;

| (c) | măsuri pentru întreprinderile afectate de impactul economic al crizei provocate de COVID-19, în special măsuri de care să beneficieze întreprinderile mici și mijlocii, precum și sprijin pentru investiții în activitățile care sunt esențiale pentru consolidarea unei creșteri durabile în Uniune, inclusiv investiții financiare directe în întreprinderi; |
| --- | --- |

(c)

măsuri pentru întreprinderile afectate de impactul economic al crizei provocate de COVID-19, în special măsuri de care să beneficieze întreprinderile mici și mijlocii, precum și sprijin pentru investiții în activitățile care sunt esențiale pentru consolidarea unei creșteri durabile în Uniune, inclusiv investiții financiare directe în întreprinderi;

| (d) | măsuri pentru cercetare și inovare, ca reacție la criza provocată de COVID-19; |
| --- | --- |

(d)

măsuri pentru cercetare și inovare, ca reacție la criza provocată de COVID-19;

| (e) | măsuri în vederea sporirii nivelului de pregătire al Uniunii pentru situații de criză și în vederea facilitării unui răspuns rapid și eficace din partea Uniunii în cazul unor urgențe de importanță majoră, inclusiv măsuri precum constituirea unor rezerve de materiale și echipamente medicale esențiale și achiziționarea infrastructurilor necesare pentru facilitarea unei reacții rapide în situații de criză; |
| --- | --- |

(e)

măsuri în vederea sporirii nivelului de pregătire al Uniunii pentru situații de criză și în vederea facilitării unui răspuns rapid și eficace din partea Uniunii în cazul unor urgențe de importanță majoră, inclusiv măsuri precum constituirea unor rezerve de materiale și echipamente medicale esențiale și achiziționarea infrastructurilor necesare pentru facilitarea unei reacții rapide în situații de criză;

| (f) | măsuri care să asigure faptul că o tranziție justă către o economie neutră din punct de vedere climatic nu va fi subminată de criza provocată de COVID-19; |
| --- | --- |

(f)

măsuri care să asigure faptul că o tranziție justă către o economie neutră din punct de vedere climatic nu va fi subminată de criza provocată de COVID-19;

| (g) | măsuri care să contracareze efectele crizei provocate de COVID-19 asupra agriculturii și dezvoltării rurale. |
| --- | --- |

(g)

măsuri care să contracareze efectele crizei provocate de COVID-19 asupra agriculturii și dezvoltării rurale.

(3)   Măsurile menționate la alineatul (2) se derulează în cadrul unor programe specifice ale Uniunii și în conformitate cu actele relevante ale Uniunii care stabilesc normele aferente programelor respective, cu respectarea deplină a obiectivelor instrumentului. Măsurile în cauză includ asistența tehnică și administrativă pentru punerea lor în aplicare.

Articolul 2

Finanțarea instrumentului și alocarea fondurilor

(1)   Instrumentul este finanțat în limita unui cuantum de 750 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pe baza împuternicirii prevăzute la articolul 5 din Decizia privind resursele proprii.

În scopul punerii în aplicare în cadrul programelor specifice ale Uniunii, cuantumul menționat la primul paragraf se ajustează pe baza unui deflator fix de 2 % pe an. În cazul creditelor de angajament, deflatorul se aplică tranșelor anuale.

(2)   Cuantumul menționat la alineatul (1) se alocă după cum urmează:

| (a) | sprijin în limita unui cuantum de 384 400 de milioane EUR, la prețurile din 2018, sub formă de sprijin nerambursabil și sprijin rambursabil prin instrumente financiare, se alocă după cum urmează:






  (i) | până la 47 500 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programele structurale și de coeziune din cadrul financiar multianual 2014-2020, astfel cum a fost consolidat până în 2022, inclusiv sprijin prin instrumente financiare; |
| --- | --- | --- |

(a)

sprijin în limita unui cuantum de 384 400 de milioane EUR, la prețurile din 2018, sub formă de sprijin nerambursabil și sprijin rambursabil prin instrumente financiare, se alocă după cum urmează:

(i)

până la 47 500 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programele structurale și de coeziune din cadrul financiar multianual 2014-2020, astfel cum a fost consolidat până în 2022, inclusiv sprijin prin instrumente financiare;

| (ii) | până la 312 500 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru un program care finanțează redresarea și reziliența economică și socială, prin intermediul unui sprijin pentru reforme și investiții; |
| --- | --- |

(ii)

până la 312 500 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru un program care finanțează redresarea și reziliența economică și socială, prin intermediul unui sprijin pentru reforme și investiții;

| (iii) | până la 1 900 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programe legate de protecția civilă; |
| --- | --- |

(iii)

până la 1 900 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programe legate de protecția civilă;

| (iv) | până la 5 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programe legate de cercetare și inovare, inclusiv sprijin prin instrumente financiare; |
| --- | --- |

(iv)

până la 5 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programe legate de cercetare și inovare, inclusiv sprijin prin instrumente financiare;

| (v) | până la 10 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programe care sprijină teritoriile în tranziția lor către o economie neutră din punct de vedere climatic; |
| --- | --- |

(v)

până la 10 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru programe care sprijină teritoriile în tranziția lor către o economie neutră din punct de vedere climatic;

| (vi) | până la 7 500 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru dezvoltare în zonele rurale; |
| --- | --- |

(vi)

până la 7 500 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru dezvoltare în zonele rurale;

| (b) | până la 360 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, sub formă de împrumuturi care se acordă statelor membre pentru un program care finanțează redresarea și reziliența economică și socială, prin intermediul unui sprijin pentru reforme și investiții; |
| --- | --- |

(b)

până la 360 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, sub formă de împrumuturi care se acordă statelor membre pentru un program care finanțează redresarea și reziliența economică și socială, prin intermediul unui sprijin pentru reforme și investiții;

| (c) | până la 5 600 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru constituirea de provizioane pentru garanții bugetare și cheltuieli conexe aferente programelor destinate operațiunilor de investiții prin care se acordă sprijin în domeniul politicilor interne ale Uniunii. |
| --- | --- |

(c)

până la 5 600 de milioane EUR, la prețurile din 2018, pentru constituirea de provizioane pentru garanții bugetare și cheltuieli conexe aferente programelor destinate operațiunilor de investiții prin care se acordă sprijin în domeniul politicilor interne ale Uniunii.

Articolul 3

Norme de execuție bugetară

(1)   În sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar, 384 400 de milioane EUR, la prețurile din 2018, din cuantumurile menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament, reprezintă venituri alocate externe pentru programele Uniunii menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (a) din prezentul regulament, iar 5 600 de milioane EUR, la prețurile din 2018, din respectivele cuantumuri, reprezintă venituri alocate externe pentru programele Uniunii menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (c) din prezentul regulament.

(2)   360 000 de milioane EUR, la prețurile din 2018, din cuantumurile menționate la articolul 2 alineatul (1), sunt utilizate pentru împrumuturi acordate statelor membre în temeiul programelor Uniunii, menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (b).

(3)   Creditele de angajament care acoperă sprijinul pentru programele Uniunii menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (c) se pun la dispoziție în mod automat în limita cuantumurilor în cauză menționate la dispozițiile respective începând cu data intrării în vigoare a Deciziei privind resursele proprii care prevede împuternicirea menționată la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament.

(4)   Angajamentele juridice care generează cheltuieli pentru sprijin, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (2) litera (a) și, după caz, la articolul 2 alineatul (2) litera (c), sunt asumate de Comisie sau de agențiile sale executive până la 31 decembrie 2023. Angajamentele juridice de cel puțin 60 % din cuantumul menționat la articolul 2 alineatul (2) litera (a) sunt asumate până la 31 decembrie 2022.

(5)   Deciziile de acordare a împrumuturilor menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (b) se adoptă până la 31 decembrie 2023.

(6)   Garanțiile bugetare ale Uniunii până la un cuantum care, în conformitate cu rata de provizionare relevantă prevăzută în actele de bază respective, corespunde constituirii de provizioane pentru garanții bugetare menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (c), în funcție de profilurile de risc ale operațiunilor de finanțare și de investiții care fac obiectul sprijinului, se acordă numai în sprijinul operațiunilor care au fost aprobate de către contrapărți până la 31 decembrie 2023. Acordurile de garanții bugetare respective conțin dispoziții potrivit cărora operațiunile financiare care corespund unui nivel de cel puțin 60 % din cuantumul acestor garanții bugetare se aprobă de către contrapărți până la 31 decembrie 2022. În cazul în care se constituie provizioane pentru garanțiile bugetare pentru sprijinul nerambursabil legat de operațiunile de finanțare și de investiții menționate la articolul 2 alineatul (2) litera (c), angajamentele juridice aferente sunt asumate de către Comisie până la 31 decembrie 2023.

(7)   Alineatele (4)-(6) din prezentul articol nu se aplică asistenței tehnice și administrative menționate la articolul 1 alineatul (3).

(8)   Costurile aferente asistenței tehnice și administrative pentru punerea în aplicare a instrumentului, cum ar fi activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, inclusiv sistemele corporative de tehnologie a informațiilor în sensul prezentului regulament se finanțează din bugetul Uniunii.

(9)   Plățile legate de angajamentele juridice asumate, de deciziile adoptate și de dispozițiile privind operațiunile financiare aprobate în conformitate cu alineatele (4)-(6) din prezentul articol se execută până la 31 decembrie 2026, cu excepția asistenței tehnice și administrative menționate la articolul 1 alineatul (3) și a cazurilor în care, în mod excepțional, deși angajamentul juridic a fost asumat, decizia a fost adoptată sau operațiunea a fost aprobată, conform unor clauze care respectă termenul aplicabil în temeiul prezentului alineat, sunt necesare plăți și ulterior anului 2026 pentru ca Uniunea să fie în măsură să își onoreze obligațiile față de terți, inclusiv ca urmare a unei hotărâri definitive împotriva Uniunii.

Articolul 4

Raportare

Până la 31 octombrie 2022, Comisia prezintă Consiliului un raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a instrumentului și utilizarea fondurilor acordate în conformitate cu articolul 2 alineatul (2).

Articolul 5

Aplicabilitate

(1)   Prezentul regulament nu se aplică Regatului Unit sau pe teritoriul acestuia.

(2)   Trimiterile la „statele membre” din prezentul regulament nu se interpretează ca incluzând Regatul Unit.

Articolul 6

Intrare în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2020.

Pentru Consiliu

Președintele

M. ROTH

---

(1)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

1

(2)  Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 105).

2

(3)  
  JO L 29, 31.1.2020, p. 7.

3

---

ACORDURI INTERINSTITUŢIONALE

| 22.12.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | LI 433/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

LI 433/28

---

ACORD INTERINSTITUȚIONAL ÎNTRE PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ PRIVIND DISCIPLINA BUGETARĂ, COOPERAREA ÎN CHESTIUNI BUGETARE ȘI BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ, PRECUM ȘI PRIVIND NOILE RESURSE PROPRII, INCLUSIV O FOAIE DE PARCURS ÎN VEDEREA INTRODUCERII DE NOI RESURSE PROPRII

ACORDUL INTERINSTITUȚIONAL

din 16 decembrie 2020

dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii

PARLAMENTUL EUROPEAN, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI COMISIA EUROPEANĂ,

denumite în continuare „instituțiile”,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 295,

CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

| 1. | Obiectivul prezentului acord este punerea în aplicare a disciplinei bugetare, îmbunătățirea funcționării procedurii bugetare anuale și a cooperării între instituții privind chestiunile bugetare, asigurarea bunei gestiuni financiare, precum și stabilirea unei cooperări și a unei foi de parcurs în vederea introducerii, în cursul perioadei cadrului financiar multianual 2021-2027 (denumit în continuare „CFM 2021-2027”), a unor resurse proprii noi care să fie suficiente pentru a asigura rambursarea Instrumentului de redresare al Uniunii Europene instituit prin Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Disciplina bugetară prevăzută de prezentul acord se referă la totalitatea cheltuielilor. Prezentul acord este obligatoriu pentru instituții pentru întreaga perioadă în care este în vigoare. Anexele la prezentul acord fac parte integrantă din acesta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prezentul acord nu aduce atingere competențelor bugetare și legislative respective ale instituțiilor, astfel cum au fost stabilite în tratate, în Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (2) (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (3) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) și în Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului (4) (denumită în continuare „Decizia privind resursele proprii”), și nu aduce atingere competențelor parlamentelor naționale în ceea ce privește resursele proprii. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Orice modificare a dispozițiilor prezentului acord necesită acordul instituțiilor. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Prezentul acord cuprinde patru părți:






  — | partea I cuprinde dispoziții privind cadrul financiar multianual (CFM) și instrumentele speciale tematice și netematice; |
| --- | --- | --- |

5.

—

partea I cuprinde dispoziții privind cadrul financiar multianual (CFM) și instrumentele speciale tematice și netematice;

| — | partea a II-a se referă la cooperarea interinstituțională în chestiuni bugetare; |
| --- | --- |

—

partea a II-a se referă la cooperarea interinstituțională în chestiuni bugetare;

| — | partea a III-a cuprinde dispoziții referitoare la buna gestiune financiară a fondurilor Uniunii; |
| --- | --- |

—

partea a III-a cuprinde dispoziții referitoare la buna gestiune financiară a fondurilor Uniunii;

| — | partea a IV-a cuprinde dispoziții referitoare la calitatea și comparabilitatea datelor privind beneficiarii în contextul protecției bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

—

partea a IV-a cuprinde dispoziții referitoare la calitatea și comparabilitatea datelor privind beneficiarii în contextul protecției bugetului Uniunii.

| 6. | Prezentul acord intră în vigoare la 16 decembrie 2020 și înlocuiește Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5). |
| --- | --- |

6.

PARTEA I

CFM ȘI INSTRUMENTELE SPECIALE

A.   DISPOZIȚII REFERITOARE LA CFM

| 7. | În vederea unei bune gestiuni financiare, instituțiile asigură, în măsura posibilităților, pe parcursul procedurii bugetare și în momentul adoptării bugetului general al Uniunii, disponibilitatea unor marje suficiente sub plafoanele aferente diverselor rubrici din CFM, cu excepția subrubricii „Coeziune economică, socială și teritorială”. |
| --- | --- |

7.

Actualizarea previziunilor privind creditele de plată

| 8. | În fiecare an, Comisia actualizează previziunile privind creditele de plată pentru perioada cel puțin până în 2027. Actualizarea respectivă ține seama de toate informațiile relevante, inclusiv de execuția efectivă a creditelor bugetare pentru angajamente și a creditelor bugetare pentru plăți, precum și de previziunile privind execuția. Se au în vedere, de asemenea, normele stabilite pentru a se asigura o evoluție ordonată a creditelor de plată în raport cu creditele de angajament și cu previziunile privind creșterea venitului național brut (VNB) al Uniunii. |
| --- | --- |

8.

B.   DISPOZIȚII REFERITOARE LA INSTRUMENTELE SPECIALE TEMATICE ȘI NETEMATICE

Fondul european de ajustare la globalizare

| 9. | În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare prevăzute în actul de bază relevant, Comisia prezintă o propunere de mobilizare a acestuia, iar decizia de mobilizare a Fondului european de ajustare la globalizare este adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu.
  Concomitent cu prezentarea propunerii de decizie pentru mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către liniile bugetare relevante.
  Transferurile referitoare la Fondul european de ajustare la globalizare se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

9.

Concomitent cu prezentarea propunerii de decizie pentru mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către liniile bugetare relevante.

Transferurile referitoare la Fondul european de ajustare la globalizare se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar.

Rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență

| 10. | În cazul în care consideră că sunt îndeplinite condițiile pentru mobilizarea rezervei pentru solidaritate și ajutoare de urgență, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer din această rezervă către liniile bugetare corespunzătoare, în conformitate cu Regulamentul financiar.
  Decizia de a mobiliza cuantumuri în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind CFM este adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu la propunerea Comisiei, în conformitate cu actul de bază relevant.
  Înainte de a face orice propunere de transfer din rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență pentru asistență în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind CFM, Comisia analizează posibilitățile de realocare a creditelor. |
| --- | --- |

10.

Decizia de a mobiliza cuantumuri în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind CFM este adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu la propunerea Comisiei, în conformitate cu actul de bază relevant.

Înainte de a face orice propunere de transfer din rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență pentru asistență în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind CFM, Comisia analizează posibilitățile de realocare a creditelor.

Rezerva de ajustare la Brexit

| 11. | În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de mobilizare a rezervei de ajustare la Brexit, prevăzute în instrumentul relevant, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către liniile bugetare relevante.
  Transferurile referitoare la rezerva de ajustare la Brexit se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

11.

Transferurile referitoare la rezerva de ajustare la Brexit se efectuează în conformitate cu Regulamentul financiar.

Instrumentul de marjă unic

| 12. | Comisia poate propune mobilizarea cuantumurilor corespunzătoare tuturor sau unei părți a marjelor menționate la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf literele (a) și (c) din Regulamentul privind CFM, în legătură cu un proiect de buget sau cu un proiect de buget rectificativ. Mobilizarea oricăror cuantumuri menționate la articolul 11 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din regulamentul menționat este propusă de Comisie după o analiză aprofundată a tuturor celorlalte posibilități financiare.
  Cuantumurile respective pot fi mobilizate de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

12.

Cuantumurile respective pot fi mobilizate de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Instrumentul de flexibilitate

| 13. | Comisia prezintă o propunere de mobilizare a Instrumentului de flexibilitate după ce a examinat toate posibilitățile de realocare a creditelor în cadrul rubricii pentru care sunt necesare cheltuieli suplimentare.
  Propunerea respectivă identifică nevoile care urmează a fi acoperite și cuantumul aferent. O astfel de propunere poate fi formulată în legătură cu un proiect de buget sau cu un proiect de buget rectificativ.
  Instrumentul de flexibilitate poate fi mobilizat de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din TFUE. |
| --- | --- |

13.

Propunerea respectivă identifică nevoile care urmează a fi acoperite și cuantumul aferent. O astfel de propunere poate fi formulată în legătură cu un proiect de buget sau cu un proiect de buget rectificativ.

Instrumentul de flexibilitate poate fi mobilizat de către Parlamentul European și Consiliu în cadrul procedurii bugetare prevăzute la articolul 314 din TFUE.

PARTEA II

ÎMBUNĂTĂȚIREA COOPERĂRII INTERINSTITUȚIONALE ÎN CHESTIUNI BUGETARE

A.   PROCEDURA DE COOPERARE INTERINSTITUȚIONALĂ

| 14. | Detaliile cooperării interinstituționale pe parcursul procedurii bugetare sunt prevăzute în anexa I. |
| --- | --- |

14.

| 15. | În conformitate cu articolul 312 alineatul (5) din TFUE, instituțiile iau toate măsurile necesare pentru a facilita adoptarea unui nou CFM sau a unei revizuiri a acestuia, în conformitate cu procedura legislativă specială menționată la articolul 312 alineatul (2) din TFUE. Printre aceste măsuri se vor număra reuniunile periodice și schimbul de informații între Parlamentul European și Consiliu, la inițiativa Comisiei, întâlnirile președinților instituțiilor, astfel cum sunt prevăzute la articolul 324 din TFUE, pentru a promova concertarea și apropierea pozițiilor instituțiilor. Atunci când este prezentată o propunere pentru un nou CFM sau pentru o revizuire substanțială a acestuia, instituțiile vor urmări să stabilească modalități specifice de cooperare și dialog între acestea, pe parcursul întregii proceduri care conduce la adoptarea sa. |
| --- | --- |

15.

Transparența bugetară

| 16. | Comisia întocmește un raport anual care să însoțească bugetul general al Uniunii, reunind informațiile neconfidențiale disponibile referitoare la:






  (a) | activele și pasivele Uniunii, inclusiv cele rezultate în urma operațiunilor de împrumut și de credit efectuate de Uniune conform competențelor sale în temeiul tratatelor; |
| --- | --- | --- |

16.

(a)

activele și pasivele Uniunii, inclusiv cele rezultate în urma operațiunilor de împrumut și de credit efectuate de Uniune conform competențelor sale în temeiul tratatelor;

| (b) | veniturile, cheltuielile, activele și pasivele Fondului european de dezvoltare (6), ale Fondului european de stabilitate financiară, ale Mecanismului european de stabilitate și ale altor mecanisme viitoare posibile; |
| --- | --- |

(b)

veniturile, cheltuielile, activele și pasivele Fondului european de dezvoltare (6), ale Fondului european de stabilitate financiară, ale Mecanismului european de stabilitate și ale altor mecanisme viitoare posibile;

| (c) | cheltuielile suportate de statele membre în cadrul cooperării consolidate, în măsura în care acestea nu sunt incluse în bugetul general al Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

cheltuielile suportate de statele membre în cadrul cooperării consolidate, în măsura în care acestea nu sunt incluse în bugetul general al Uniunii;

| (d) | cheltuielile în domeniul climei, pe baza unei metodologii eficace stabilite de Comisie și, după caz, în conformitate cu legislația sectorială, în vederea monitorizării acestor cheltuieli și a performanței lor, cu scopul de a atinge o țintă globală de cel puțin 30 % din cuantumul total al cheltuielilor din bugetul Uniunii și din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene care sprijină obiectivele în domeniul climei, luând în considerare efectele eliminării treptate a finanțării din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene și operând o diferențiere între atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, acolo unde este posibil.
  În cazul în care, în unul sau mai multe dintre programele relevante, se înregistrează progrese insuficiente către îndeplinirea obiectivului privind cheltuielile în domeniul climei, instituțiile, în conformitate cu responsabilitățile lor și cu legislația relevantă, se vor consulta reciproc cu privire la măsurile adecvate care trebuie luate pentru a se asigura că cheltuielile Uniunii legate de obiectivele în domeniul climei pe parcursul întregii perioade a CFM 2021-2027 reprezintă cel puțin 30 % din cuantumul total al cheltuielilor din bugetul Uniunii și din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(d)

cheltuielile în domeniul climei, pe baza unei metodologii eficace stabilite de Comisie și, după caz, în conformitate cu legislația sectorială, în vederea monitorizării acestor cheltuieli și a performanței lor, cu scopul de a atinge o țintă globală de cel puțin 30 % din cuantumul total al cheltuielilor din bugetul Uniunii și din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene care sprijină obiectivele în domeniul climei, luând în considerare efectele eliminării treptate a finanțării din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene și operând o diferențiere între atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, acolo unde este posibil.

În cazul în care, în unul sau mai multe dintre programele relevante, se înregistrează progrese insuficiente către îndeplinirea obiectivului privind cheltuielile în domeniul climei, instituțiile, în conformitate cu responsabilitățile lor și cu legislația relevantă, se vor consulta reciproc cu privire la măsurile adecvate care trebuie luate pentru a se asigura că cheltuielile Uniunii legate de obiectivele în domeniul climei pe parcursul întregii perioade a CFM 2021-2027 reprezintă cel puțin 30 % din cuantumul total al cheltuielilor din bugetul Uniunii și din Instrumentul de redresare al Uniunii Europene;

| (e) | cheltuielile care contribuie la combaterea și inversarea declinului biodiversității, pe baza unei metodologii eficace, transparente și cuprinzătoare stabilite de Comisie, în cooperare cu Parlamentul European și cu Consiliul și, după caz, în conformitate cu legislația sectorială, pentru a contribui la planul ambițios de a aloca pentru obiectivele în materie de biodiversitate un procent de 7,5 % pentru anul 2024 și 10 % pentru 2026 și pentru 2027 din cheltuielile anuale din cadrul CFM, ținând seama totodată de suprapunerile existente între obiectivele în domeniul climei și cele în materie de biodiversitate; |
| --- | --- |

(e)

cheltuielile care contribuie la combaterea și inversarea declinului biodiversității, pe baza unei metodologii eficace, transparente și cuprinzătoare stabilite de Comisie, în cooperare cu Parlamentul European și cu Consiliul și, după caz, în conformitate cu legislația sectorială, pentru a contribui la planul ambițios de a aloca pentru obiectivele în materie de biodiversitate un procent de 7,5 % pentru anul 2024 și 10 % pentru 2026 și pentru 2027 din cheltuielile anuale din cadrul CFM, ținând seama totodată de suprapunerile existente între obiectivele în domeniul climei și cele în materie de biodiversitate;

| (f) | promovarea egalității între femei și bărbați, precum și a drepturilor și a egalității de șanse pentru toți, pe tot parcursul punerii în aplicare și al monitorizării programelor relevante, precum și integrarea atât a acestor obiective, cât și a perspectivei de gen, inclusiv prin consolidarea analizelor impactului de gen în evaluările de impact și analizele efectuate în virtutea cadrului pentru o mai bună legiferare. Comisia va examina modalitățile prin care poate fi elaborată o metodologie de măsurare a cheltuielilor relevante la nivel de program în CFM 2021-2027. Comisia va utiliza respectiva metodologie de îndată ce va deveni disponibilă. Cel târziu la 1 ianuarie 2023, Comisia va pune în aplicare respectiva metodologie pentru anumite programe gestionate la nivel central, pentru a-i testa fezabilitatea. La jumătatea perioadei se va examina dacă metodologia poate fi extinsă la alte programe pentru restul duratei CFM 2021-2027; |
| --- | --- |

(f)

promovarea egalității între femei și bărbați, precum și a drepturilor și a egalității de șanse pentru toți, pe tot parcursul punerii în aplicare și al monitorizării programelor relevante, precum și integrarea atât a acestor obiective, cât și a perspectivei de gen, inclusiv prin consolidarea analizelor impactului de gen în evaluările de impact și analizele efectuate în virtutea cadrului pentru o mai bună legiferare. Comisia va examina modalitățile prin care poate fi elaborată o metodologie de măsurare a cheltuielilor relevante la nivel de program în CFM 2021-2027. Comisia va utiliza respectiva metodologie de îndată ce va deveni disponibilă. Cel târziu la 1 ianuarie 2023, Comisia va pune în aplicare respectiva metodologie pentru anumite programe gestionate la nivel central, pentru a-i testa fezabilitatea. La jumătatea perioadei se va examina dacă metodologia poate fi extinsă la alte programe pentru restul duratei CFM 2021-2027;

| (g) | punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite în toate programele relevante ale Uniunii din CFM 2021-2027. |
| --- | --- |

(g)

punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite în toate programele relevante ale Uniunii din CFM 2021-2027.

Metodologiile eficace menționate la literele (d) și (e) de la primul paragraf vor include, pe cât posibil, o trimitere la contribuția bugetului Uniunii la Pactul verde european, care include principiul de a nu face rău.

Metodologia eficace menționată la litera (d) de la primul paragraf va fi transparentă, cuprinzătoare, orientată către rezultate și bazată pe performanță, va include consultarea anuală de către Comisie a Parlamentului European și a Consiliului și va identifica măsurile relevante care trebuie luate în cazul unor progrese insuficiente către îndeplinirea obiectivelor aplicabile.

Niciuna dintre metodologiile menționate în prezentul punct nu ar trebui să conducă la o sarcină administrativă excesivă asupra titularilor de proiecte sau beneficiarilor.

| 17. | Comisia întocmește un raport anual privind punerea în aplicare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene. Acest raport anual reunește informațiile neconfidențiale disponibile referitoare la:






  — | activele și pasivele rezultate în urma operațiunilor de împrumut și de credit efectuate în temeiul articolului 5 din Decizia privind resursele proprii; |
| --- | --- | --- |

17.

—

activele și pasivele rezultate în urma operațiunilor de împrumut și de credit efectuate în temeiul articolului 5 din Decizia privind resursele proprii;

| — | cuantumul cumulat al fondurilor alocate programelor Uniunii în vederea punerii în aplicare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în cursul exercițiului precedent, defalcat pe programe și pe linii bugetare; |
| --- | --- |

—

cuantumul cumulat al fondurilor alocate programelor Uniunii în vederea punerii în aplicare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în cursul exercițiului precedent, defalcat pe programe și pe linii bugetare;

| — | contribuția fondurilor împrumutate la îndeplinirea obiectivelor Instrumentului de redresare al Uniunii Europene și ale programelor specifice ale Uniunii. |
| --- | --- |

—

contribuția fondurilor împrumutate la îndeplinirea obiectivelor Instrumentului de redresare al Uniunii Europene și ale programelor specifice ale Uniunii.

B.   ÎNCORPORAREA DISPOZIȚIILOR FINANCIARE ÎN ACTELE LEGISLATIVE

| 18. | Fiecare act legislativ adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară referitor la un program multianual conține o dispoziție prin care legiuitorul stabilește pachetul financiar aferent programului.
  Cuantumul respectiv constituie principala valoare de referință pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale.
  Pentru programele menționate la anexa II la Regulamentul privind CFM, principala valoare de referință este majorată automat cu alocările suplimentare menționate la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul privind CFM.
  Parlamentul European și Consiliul, precum și Comisia atunci când întocmește proiectul de buget, se angajează să nu se abată cu mai mult de 15 % de la cuantumul respectiv pentru întreaga durată a programului în cauză, cu excepția cazului în care apar circumstanțe obiective noi pe termen lung, justificate în mod explicit și precis, ținându-se seama de rezultatele obținute prin punerea în aplicare a programului, în special pe baza evaluărilor. Orice majorare rezultată din astfel de variații rămâne sub plafonul existent pentru rubrica respectivă, fără a aduce atingere utilizării instrumentelor menționate în Regulamentul privind CFM și în prezentul acord.
  Paragraful al patrulea nu se aplică în cazul alocărilor suplimentare menționate în paragraful al treilea.
  Prezentul punct nu se aplică nici creditelor pentru coeziune adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară și prealocate pentru fiecare stat membru, care cuprind un pachet financiar pentru întreaga durată a programului, și nici proiectelor de mare anvergură menționate la articolul 18 din Regulamentul privind CFM. |
| --- | --- |

18.

Cuantumul respectiv constituie principala valoare de referință pentru Parlamentul European și Consiliu în cursul procedurii bugetare anuale.

Pentru programele menționate la anexa II la Regulamentul privind CFM, principala valoare de referință este majorată automat cu alocările suplimentare menționate la articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul privind CFM.

Parlamentul European și Consiliul, precum și Comisia atunci când întocmește proiectul de buget, se angajează să nu se abată cu mai mult de 15 % de la cuantumul respectiv pentru întreaga durată a programului în cauză, cu excepția cazului în care apar circumstanțe obiective noi pe termen lung, justificate în mod explicit și precis, ținându-se seama de rezultatele obținute prin punerea în aplicare a programului, în special pe baza evaluărilor. Orice majorare rezultată din astfel de variații rămâne sub plafonul existent pentru rubrica respectivă, fără a aduce atingere utilizării instrumentelor menționate în Regulamentul privind CFM și în prezentul acord.

Paragraful al patrulea nu se aplică în cazul alocărilor suplimentare menționate în paragraful al treilea.

Prezentul punct nu se aplică nici creditelor pentru coeziune adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară și prealocate pentru fiecare stat membru, care cuprind un pachet financiar pentru întreaga durată a programului, și nici proiectelor de mare anvergură menționate la articolul 18 din Regulamentul privind CFM.

| 19. | Actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii referitoare la programe multianuale care nu sunt adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară nu conțin un „cuantum considerat necesar”.
  În cazul în care Consiliul dorește să includă o valoare de referință financiară, această valoare este considerată ca o expresie a voinței legiuitorului și nu aduce atingere competențelor bugetare ale Parlamentului European și ale Consiliului, astfel cum sunt prevăzute în TFUE. Se include o dispoziție în acest sens în toate actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii care conțin o astfel de valoare de referință financiară. |
| --- | --- |

19.

În cazul în care Consiliul dorește să includă o valoare de referință financiară, această valoare este considerată ca o expresie a voinței legiuitorului și nu aduce atingere competențelor bugetare ale Parlamentului European și ale Consiliului, astfel cum sunt prevăzute în TFUE. Se include o dispoziție în acest sens în toate actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii care conțin o astfel de valoare de referință financiară.

C.   CHELTUIELI PRIVIND ACORDURI ÎN DOMENIUL PESCUITULUI

| 20. | Cheltuielile legate de acordurile în domeniul pescuitului sunt supuse următoarelor norme specifice.
  Comisia se angajează să informeze periodic Parlamentul European cu privire la pregătirea și desfășurarea negocierilor acordurilor în domeniul pescuitului, inclusiv cu privire la implicațiile bugetare ale acestor acorduri.
  În cursul procedurii legislative privind acordurile în domeniul pescuitului, instituțiile se angajează să depună toate eforturile pentru a asigura desfășurarea tuturor procedurilor în cel mai scurt timp posibil.
  Cuantumurile prevăzute în buget pentru noile acorduri în domeniul pescuitului sau pentru reînnoirea acordurilor în domeniul pescuitului care intră în vigoare după data de 1 ianuarie a exercițiului financiar în cauză sunt înscrise în rezervă.
  În cazul în care creditele aferente acordurilor în domeniul pescuitului, inclusiv rezerva, se dovedesc insuficiente, Comisia furnizează Parlamentului European și Consiliului informațiile necesare privind cauzele situației și măsurile care ar putea fi adoptate în cadrul procedurilor stabilite. Dacă este necesar, Comisia propune măsuri adecvate.
  În fiecare trimestru, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului informații detaliate privind punerea în aplicare a acordurilor în vigoare în domeniul pescuitului și previziunile financiare pentru restul anului. |
| --- | --- |

20.

Comisia se angajează să informeze periodic Parlamentul European cu privire la pregătirea și desfășurarea negocierilor acordurilor în domeniul pescuitului, inclusiv cu privire la implicațiile bugetare ale acestor acorduri.

În cursul procedurii legislative privind acordurile în domeniul pescuitului, instituțiile se angajează să depună toate eforturile pentru a asigura desfășurarea tuturor procedurilor în cel mai scurt timp posibil.

Cuantumurile prevăzute în buget pentru noile acorduri în domeniul pescuitului sau pentru reînnoirea acordurilor în domeniul pescuitului care intră în vigoare după data de 1 ianuarie a exercițiului financiar în cauză sunt înscrise în rezervă.

În cazul în care creditele aferente acordurilor în domeniul pescuitului, inclusiv rezerva, se dovedesc insuficiente, Comisia furnizează Parlamentului European și Consiliului informațiile necesare privind cauzele situației și măsurile care ar putea fi adoptate în cadrul procedurilor stabilite. Dacă este necesar, Comisia propune măsuri adecvate.

În fiecare trimestru, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului informații detaliate privind punerea în aplicare a acordurilor în vigoare în domeniul pescuitului și previziunile financiare pentru restul anului.

| 21. | Fără a aduce atingere procedurii relevante care reglementează negocierea acordurilor în domeniul pescuitului, Parlamentul European și Consiliul se angajează, în cadrul cooperării bugetare, să ajungă în timp util la un acord cu privire la finanțarea corespunzătoare a acordurilor în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

21.

D.   FINANȚAREA POLITICII EXTERNE ȘI DE SECURITATE COMUNE (PESC)

| 22. | Cuantumul total al cheltuielilor operaționale aferente PESC este înscris în întregime într-un singur capitol bugetar, denumit PESC. Cuantumul respectiv acoperă nevoile reale previzibile, evaluate în cadrul întocmirii proiectului de buget, pe baza previziunilor realizate anual de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (denumit în continuare „Înaltul Reprezentant”). Este permisă o marjă rezonabilă pentru acoperirea acțiunilor neprevăzute. Nu pot fi înscrise fonduri într-o rezervă. |
| --- | --- |

22.

| 23. | În ceea ce privește cheltuielile PESC înscrise în bugetul Uniunii, în conformitate cu articolul 41 din Tratatul privind Uniunea Europeană, instituțiile depun eforturi pentru a ajunge în fiecare an, în cadrul comitetului de conciliere menționat la articolul 314 alineatul (5) din TFUE și pe baza proiectului de buget întocmit de Comisie, la un acord privind cuantumul cheltuielilor operaționale și privind distribuirea acestui cuantum între articolele din capitolul bugetar PESC. În lipsa unui acord, Parlamentul European și Consiliul înscriu în buget cuantumul prevăzut în bugetul anterior sau, dacă este mai mic, cuantumul propus în proiectul de buget.
  Cuantumul total al cheltuielilor operaționale PESC este distribuit între articolele din capitolul bugetar PESC, astfel cum se indică în al treilea paragraf. Fiecare articol vizează acțiunile deja adoptate, acțiunile prevăzute dar încă neadoptate, precum și cuantumurile pentru acțiuni viitoare, dar încă neprevăzute, care urmează să fie adoptate de Consiliu în cursul exercițiului financiar în cauză.
  În cadrul capitolului bugetar PESC, articolele la care se înscriu acțiunile PESC ar putea fi următoarele:






  — | misiunile unice majore, astfel cum sunt menționate la articolul 52 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- | --- |

23.

Cuantumul total al cheltuielilor operaționale PESC este distribuit între articolele din capitolul bugetar PESC, astfel cum se indică în al treilea paragraf. Fiecare articol vizează acțiunile deja adoptate, acțiunile prevăzute dar încă neadoptate, precum și cuantumurile pentru acțiuni viitoare, dar încă neprevăzute, care urmează să fie adoptate de Consiliu în cursul exercițiului financiar în cauză.

În cadrul capitolului bugetar PESC, articolele la care se înscriu acțiunile PESC ar putea fi următoarele:

—

misiunile unice majore, astfel cum sunt menționate la articolul 52 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul financiar;

| — | alte misiuni (pentru operațiuni de gestionare a crizelor, pentru prevenirea, soluționarea și stabilizarea conflictelor, precum și pentru monitorizarea și punerea în aplicare a proceselor de pace și securitate); |
| --- | --- |

—

alte misiuni (pentru operațiuni de gestionare a crizelor, pentru prevenirea, soluționarea și stabilizarea conflictelor, precum și pentru monitorizarea și punerea în aplicare a proceselor de pace și securitate);

| — | neproliferarea și dezarmarea; |
| --- | --- |

—

neproliferarea și dezarmarea;

| — | măsuri de urgență; |
| --- | --- |

—

măsuri de urgență;

| — | acțiuni pregătitoare și acțiuni ulterioare; |
| --- | --- |

—

acțiuni pregătitoare și acțiuni ulterioare;

| — | reprezentanți speciali ai Uniunii Europene. |
| --- | --- |

—

reprezentanți speciali ai Uniunii Europene.

Întrucât Comisia are, în temeiul Regulamentului financiar, autoritatea de a transfera în mod autonom credite între articolele din capitolul bugetar PESC, flexibilitatea considerată necesară pentru punerea rapidă în aplicare a acțiunilor PESC este, prin urmare, asigurată. În cazul în care cuantumul înscris în capitolul bugetar PESC este insuficient în cursul exercițiului financiar pentru a acoperi cheltuielile necesare, Parlamentul European și Consiliul caută de urgență o soluție pe baza unei propuneri din partea Comisiei.

| 24. | În fiecare an, Înaltul Reprezentant consultă Parlamentul European cu privire la un document prospectiv, care este transmis până la data de 15 iunie a anului în cauză și în care sunt prezentate principalele aspecte și opțiunile de bază ale PESC, inclusiv implicațiile financiare asupra bugetului Uniunii, o evaluare a măsurilor lansate în exercițiul n-1 și o evaluare a coordonării și a complementarității PESC cu celelalte instrumente de finanțare externă ale Uniunii. În plus, Înaltul Reprezentant informează periodic Parlamentul European prin organizarea de cel puțin cinci ori pe an a unor reuniuni comune de consultare, în cadrul dialogului politic periodic privind PESC, asupra cărora trebuie să se convină până cel târziu la 30 noiembrie în fiecare an. Participarea la reuniunile respective este stabilită de Parlamentul European și, respectiv, de Consiliu, ținându-se seama de obiectivul acestor reuniuni și de natura informațiilor comunicate în cadrul lor.
  Comisia este invitată să ia parte la aceste reuniuni.
  Atunci când Consiliul adoptă o decizie în domeniul PESC care presupune cheltuieli, Înaltul Reprezentant trimite Parlamentului European imediat și, în orice caz, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la adoptarea deciziei, o estimare a costurilor avute în vedere (denumită în continuare „fișa financiară”), în special costurile privind calendarul, personalul angajat, utilizarea spațiilor și a altor infrastructuri, facilitățile de transport, cerințele de formare profesională și dispozițiile în materie de securitate.
  Trimestrial, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la punerea în aplicare a acțiunilor PESC și la previziunile financiare pentru perioada rămasă până la sfârșitul exercițiului financiar. |
| --- | --- |

24.

Comisia este invitată să ia parte la aceste reuniuni.

Atunci când Consiliul adoptă o decizie în domeniul PESC care presupune cheltuieli, Înaltul Reprezentant trimite Parlamentului European imediat și, în orice caz, în termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la adoptarea deciziei, o estimare a costurilor avute în vedere (denumită în continuare „fișa financiară”), în special costurile privind calendarul, personalul angajat, utilizarea spațiilor și a altor infrastructuri, facilitățile de transport, cerințele de formare profesională și dispozițiile în materie de securitate.

Trimestrial, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul cu privire la punerea în aplicare a acțiunilor PESC și la previziunile financiare pentru perioada rămasă până la sfârșitul exercițiului financiar.

E.   IMPLICAREA INSTITUȚIILOR ÎN CEEA CE PRIVEȘTE ASPECTELE POLITICII DE DEZVOLTARE

| 25. | Comisia instituie un dialog informal cu Parlamentul European privind aspectele politicii de dezvoltare. |
| --- | --- |

25.

PARTEA III

BUNA GESTIUNE FINANCIARĂ A FONDURILOR UNIUNII

A.   PROGRAMAREA FINANCIARĂ

| 26. | Comisia prezintă de două ori pe an, prima dată împreună cu documentele care însoțesc proiectul de buget și a doua oară după adoptarea bugetului general al Uniunii, programarea financiară completă pentru rubricile 1, 2 (cu excepția subrubricii „Coeziune economică, socială și teritorială”), 3 (pentru „Mediu și politici climatice” și „Politică maritimă și pescuit”), 4, 5 și 6 din CFM. Programarea respectivă, structurată pe rubrici, domenii de politică și linii bugetare, ar trebui să identifice:






  (a) | legislația în vigoare, făcând distincție între programele multianuale și acțiunile anuale:






  (i) | pentru programele multianuale, Comisia ar trebui să menționeze procedura prin care au fost adoptate (procedura legislativă ordinară sau cea specială), durata acestora, pachetul financiar total și partea alocată pentru cheltuieli administrative; |
| --- | --- | --- | --- |

26.

(a)

legislația în vigoare, făcând distincție între programele multianuale și acțiunile anuale:

(i)

pentru programele multianuale, Comisia ar trebui să menționeze procedura prin care au fost adoptate (procedura legislativă ordinară sau cea specială), durata acestora, pachetul financiar total și partea alocată pentru cheltuieli administrative;

| (ii) | pentru programele multianuale menționate la anexa II la Regulamentul privind CFM, Comisia ar trebui să indice în mod transparent alocările suplimentare în temeiul articolului 5 din Regulamentul privind CFM; |
| --- | --- |

(ii)

pentru programele multianuale menționate la anexa II la Regulamentul privind CFM, Comisia ar trebui să indice în mod transparent alocările suplimentare în temeiul articolului 5 din Regulamentul privind CFM;

| (iii) | pentru acțiunile anuale (referitoare la proiecte-pilot, acțiuni pregătitoare și agenții) și pentru acțiunile finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei, Comisia ar trebui să includă estimări multianuale; |
| --- | --- |

(iii)

pentru acțiunile anuale (referitoare la proiecte-pilot, acțiuni pregătitoare și agenții) și pentru acțiunile finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei, Comisia ar trebui să includă estimări multianuale;

| (b) | propunerile legislative în curs de adoptare: propunerile în curs ale Comisiei, în versiunea lor actualizată. |
| --- | --- |

(b)

propunerile legislative în curs de adoptare: propunerile în curs ale Comisiei, în versiunea lor actualizată.

Comisia ar trebui să analizeze modalități de corelare a programării financiare cu programarea sa legislativă, pentru a emite previziuni mai precise și mai fiabile. Pentru fiecare propunere legislativă, Comisia ar trebui să indice dacă aceasta este sau nu inclusă în programarea comunicată în momentul prezentării proiectului de buget sau după adoptarea finală a bugetului. Comisia ar trebui să informeze Parlamentul European și Consiliul în special cu privire la:

| (a) | toate noile acte legislative adoptate și toate propunerile în curs de adoptare prezentate, dar neincluse în programarea comunicată în momentul întocmirii proiectului de buget sau după adoptarea finală a bugetului (cu cuantumurile corespunzătoare); |
| --- | --- |

(a)

toate noile acte legislative adoptate și toate propunerile în curs de adoptare prezentate, dar neincluse în programarea comunicată în momentul întocmirii proiectului de buget sau după adoptarea finală a bugetului (cu cuantumurile corespunzătoare);

| (b) | legislația prevăzută în programul de lucru legislativ anual al Comisiei, indicându-se dacă acțiunile sunt susceptibile de a avea un impact financiar. |
| --- | --- |

(b)

legislația prevăzută în programul de lucru legislativ anual al Comisiei, indicându-se dacă acțiunile sunt susceptibile de a avea un impact financiar.

Comisia ar trebui să menționeze, ori de câte ori este cazul, reprogramarea generată de noile propuneri legislative.

B.   AGENȚIILE ȘI ȘCOLILE EUROPENE

| 27. | Înaintea prezentării unei propuneri de creare a unei noi agenții, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare solidă, completă și obiectivă a impactului, ținând seama, printre altele, de masa critică a personalului și a competențelor, de aspectele legate de raportul costuri-beneficii, de subsidiaritate și proporționalitate, de impactul asupra activităților naționale și la nivelul Uniunii, precum și de implicațiile bugetare pentru rubrica de cheltuieli în cauză. Pe baza informațiilor respective și fără a aduce atingere procedurilor legislative care reglementează înființarea agenției, Parlamentul European și Consiliul se angajează, în cadrul cooperării bugetare, să ajungă în timp util la un acord cu privire la finanțarea agenției propuse.
  Se aplică următoarele etape procedurale:






  — | în primul rând, Comisia prezintă în mod sistematic orice propunere de înființare a unei noi agenții în cadrul primului trilog care urmează adoptării propunerii sale, prezintă fișa financiară care însoțește propunerea legislativă prin care se propune crearea agenției și descrie consecințele acesteia pentru restul perioadei din programarea financiară; |
| --- | --- | --- |

27.

Se aplică următoarele etape procedurale:

—

în primul rând, Comisia prezintă în mod sistematic orice propunere de înființare a unei noi agenții în cadrul primului trilog care urmează adoptării propunerii sale, prezintă fișa financiară care însoțește propunerea legislativă prin care se propune crearea agenției și descrie consecințele acesteia pentru restul perioadei din programarea financiară;

| — | în al doilea rând, în cursul procesului legislativ, Comisia asistă legiuitorul la evaluarea consecințelor financiare ale modificărilor propuse. Consecințele financiare respective ar trebui să fie luate în considerare în cadrul trilogurilor legislative relevante; |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, în cursul procesului legislativ, Comisia asistă legiuitorul la evaluarea consecințelor financiare ale modificărilor propuse. Consecințele financiare respective ar trebui să fie luate în considerare în cadrul trilogurilor legislative relevante;

| — | în al treilea rând, înainte de încheierea procesului legislativ, Comisia prezintă o fișă financiară actualizată care ține seama de posibilele modificări efectuate de legiuitor; această fișă financiară finală este inclusă pe ordinea de zi a trilogului legislativ final și este aprobată în mod formal de legiuitor. Aceasta este, de asemenea, inclusă pe ordinea de zi a unui trilog bugetar ulterior (în cazuri urgente, în formă simplificată), în vederea obținerii unui acord cu privire la finanțare; |
| --- | --- |

—

în al treilea rând, înainte de încheierea procesului legislativ, Comisia prezintă o fișă financiară actualizată care ține seama de posibilele modificări efectuate de legiuitor; această fișă financiară finală este inclusă pe ordinea de zi a trilogului legislativ final și este aprobată în mod formal de legiuitor. Aceasta este, de asemenea, inclusă pe ordinea de zi a unui trilog bugetar ulterior (în cazuri urgente, în formă simplificată), în vederea obținerii unui acord cu privire la finanțare;

| — | în al patrulea rând, acordul la care s-a ajuns în cadrul trilogului, ținând seama de evaluarea bugetară a Comisiei cu privire la conținutul procesului legislativ, se confirmă printr-o declarație comună. Acordul respectiv este supus aprobării de către Parlamentul European și Consiliu, în conformitate cu propriile regulamente de procedură. |
| --- | --- |

—

în al patrulea rând, acordul la care s-a ajuns în cadrul trilogului, ținând seama de evaluarea bugetară a Comisiei cu privire la conținutul procesului legislativ, se confirmă printr-o declarație comună. Acordul respectiv este supus aprobării de către Parlamentul European și Consiliu, în conformitate cu propriile regulamente de procedură.

Aceeași procedură s-ar aplica oricărei modificări a unui act juridic referitor la o agenție care ar avea un impact asupra resurselor agenției în cauză.

În cazul modificării substanțiale a sarcinilor unei agenții fără modificarea actului juridic de înființare a agenției în cauză, Comisia informează Parlamentul European și Consiliul prin intermediul unei fișe financiare revizuite, astfel încât să permită Parlamentului European și Consiliului să ajungă la un acord în timp util cu privire la finanțarea agenției.

| 28. | Dispozițiile relevante din abordarea comună anexată la Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului Uniunii Europene și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate semnată la 19 iulie 2012 ar trebui să fie luate în considerare în mod corespunzător în cadrul procedurii bugetare. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Atunci când Consiliul guvernatorilor are în vedere crearea unei noi școli europene, se aplică mutatis mutandis o procedură similară în ceea ce privește implicațiile bugetare ale acesteia asupra bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

29.

PARTEA A IV-A

PROTECȚIA BUGETULUI UNIUNII: CALITATEA ȘI COMPARABILITATEA DATELOR PRIVIND BENEFICIARII

| 30. | În conformitate cu solicitările Parlamentului European și ca răspuns la punctul 24 din concluziile Consiliului European din 17-21 iulie 2020, în scopul de a spori protecția bugetului Uniunii și a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene împotriva fraudei și neregulilor, instituțiile convin asupra introducerii unor măsuri standardizate de colectare, comparare și agregare a informațiilor și a cifrelor privind destinatarii finali și beneficiarii finali ai finanțării din partea Uniunii, în scopul controlului și al auditului. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Pentru a asigura controale și audituri eficace, este necesară colectarea datelor referitoare la cei care beneficiază în cele din urmă, direct sau indirect, de finanțare din partea Uniunii în cadrul gestiunii partajate din proiecte și reforme sprijinite prin Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență, inclusiv a datelor referitoare la beneficiarii reali ai destinatarilor finanțării. Normele referitoare la colectarea și prelucrarea unor astfel de date vor trebui să fie compatibile cu normele aplicabile privind protecția datelor. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Pentru a asigura o mai bună protecție a bugetului Uniunii, Comisia va pune la dispoziție un sistem de informare și monitorizare integrat și interoperabil, care va cuprinde un instrument unic de extragere a datelor și de evaluare a riscurilor, pentru a evalua și analiza datele menționate la punctul 31 în vederea unei aplicări generalizate de către statele membre. Sistemul respectiv ar urma să asigure verificări eficace împotriva conflictelor de interese, a neregulilor, a chestiunilor legate de dubla finanțare și a oricărei utilizări abuzive a fondurilor. Comisia, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și alte organe de investigație și control ale Uniunii ar trebui să aibă accesul necesar la respectivele date pentru a-și exercita funcțiile de supraveghere în ceea ce privește controalele și auditurile care sunt efectuate de statele membre în primul rând pentru a detecta neregulile și a efectua investigații administrative privind utilizarea abuzivă a finanțării în cauză din partea Uniunii, precum și pentru a avea o imagine precisă a distribuției acesteia. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Fără a aduce atingere prerogativelor care revin instituțiilor în temeiul tratatelor, în cursul procedurii legislative referitoare la actele de bază relevante, instituțiile se angajează să coopereze în mod loial pentru a asigura reflectarea în practică a concluziilor Consiliului European din 17-21 iulie 2020, în conformitate cu abordarea descrisă în prezenta parte. |
| --- | --- |

33.

Întocmit la Bruxelles, 16 decembrie 2020.

Pentru Parlamentul European

Președintele

Image 1

David Maria SASSOLI

Pentru Consiliu

Președintele

Image 2

Michael ROTH

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Image 3

Johannes HAHN

---

(1)  Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui Instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (a se vedea pagina 23 din prezentul Jurnal Oficial).

1

(2)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (a se vedea pagina 11 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

3

(4)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

4

(5)  
  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

5

(6)  Astfel cum se prevede în Acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-UE, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 210, 6.8.2013, p. 1), precum și în acordurile interne precedente.

6

---

ANEXA I

COOPERAREA INTERINSTITUȚIONALĂ ÎN CURSUL PROCEDURII BUGETARE

Partea A.   Calendarul procedurii bugetare

| 1. | Instituțiile convin în fiecare an asupra unui calendar pragmatic, în timp util înainte de începerea procedurii bugetare, pe baza practicii curente. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pentru a se asigura că Parlamentul European și Consiliul își pot exercita prerogativele bugetare într-o manieră eficientă, pozițiile bugetare, transferurile sau alte notificări care implică activarea termenelor se depun ținând seama în mod corespunzător de orice perioade de vacanță, despre ale căror date aceste instituții s-au informat reciproc în timp util prin serviciile lor respective. |
| --- | --- |

2.

Partea B.   Prioritățile procedurii bugetare

| 3. | În timp util înainte de adoptarea de către Comisie a proiectului de buget, se convoacă un trilog pentru a fi discutate eventualele priorități bugetare ale exercițiului financiar următor și orice întrebări care apar din execuția bugetului exercițiului financiar în curs, pe baza informațiilor furnizate de Comisie în conformitate cu punctul 37. |
| --- | --- |

3.

Partea C.   Întocmirea proiectului de buget și actualizarea estimărilor

| 4. | Instituțiile, cu excepția Comisiei, sunt invitate să își adopte situația estimărilor de venituri și cheltuieli înainte de sfârșitul lunii martie. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Comisia prezintă în fiecare an un proiect de buget în care evidențiază necesitățile reale de finanțare ale Uniunii.
  Comisia ține seama de:






  (a) | previziunile furnizate de statele membre referitoare la fondurile structurale; |
| --- | --- | --- |

5.

Comisia ține seama de:

(a)

previziunile furnizate de statele membre referitoare la fondurile structurale;

| (b) | capacitatea de utilizare a creditelor, încercând să se asigure menținerea unei relații stricte între creditele pentru angajamente și creditele pentru plăți; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea de utilizare a creditelor, încercând să se asigure menținerea unei relații stricte între creditele pentru angajamente și creditele pentru plăți;

| (c) | posibilitățile de a demara noi politici prin proiecte-pilot, noi acțiuni pregătitoare sau ambele, sau de a continua acțiuni multianuale care se apropie de finalizare, după evaluarea posibilității de a obține un act de bază, în înțelesul Regulamentului financiar (definiția actului de bază, necesitatea unui act de bază în vederea execuției și excepții); |
| --- | --- |

(c)

posibilitățile de a demara noi politici prin proiecte-pilot, noi acțiuni pregătitoare sau ambele, sau de a continua acțiuni multianuale care se apropie de finalizare, după evaluarea posibilității de a obține un act de bază, în înțelesul Regulamentului financiar (definiția actului de bază, necesitatea unui act de bază în vederea execuției și excepții);

| (d) | necesitatea de a se asigura că orice modificare a cheltuielilor în raport cu exercițiul anterior este conformă cu imperativele disciplinei bugetare. |
| --- | --- |

(d)

necesitatea de a se asigura că orice modificare a cheltuielilor în raport cu exercițiul anterior este conformă cu imperativele disciplinei bugetare.

| 6. | Instituțiile evită, pe cât posibil, înscrierea în buget a unor elemente care implică valori nesemnificative ale cheltuielilor privind operațiunile. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Parlamentul European și Consiliul se angajează, de asemenea, să țină seama de evaluarea posibilităților de execuție bugetară, efectuată de Comisie în proiectele sale, precum și în legătură cu execuția bugetului pentru exercițiul financiar în curs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | În scopul unei bune gestiuni financiare și dat fiind efectul pe care modificările majore ale titlurilor și ale capitolelor din nomenclatorul bugetar îl au asupra responsabilităților serviciilor Comisiei în materie de raportare privind gestiunea, Parlamentul European și Consiliul se angajează să discute cu Comisia orice modificare majoră, în cadrul procedurii de conciliere. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În vederea unei cooperări instituționale loiale și solide, Parlamentul European și Consiliul se angajează să mențină contacte periodice și active la toate nivelurile, prin intermediul negociatorilor lor respectivi, pe întreaga durată a procedurii bugetare și, în special, pe parcursul întregii perioade de conciliere, în vederea ajungerii la un acord. Parlamentul European și Consiliul se angajează să asigure schimbul reciproc prompt și constant de informații și documente relevante la nivel formal și informal, precum și să organizeze, în cooperare cu Comisia, reuniuni tehnice sau informale, după caz, în perioada de conciliere. Comisia asigură accesul egal și prompt la informații și documente pentru Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Până la convocarea comitetului de conciliere, Comisia poate transmite scrisori rectificative la proiectul de buget, dacă este cazul, în conformitate cu articolul 314 alineatul (2) din TFUE, inclusiv o scrisoare rectificativă de actualizare, în special, a estimărilor privind cheltuielile din domeniul agriculturii. Comisia transmite spre examinare Parlamentului European și Consiliului informații privind actualizările, de îndată ce acestea sunt disponibile. Comisia furnizează Parlamentului European și Consiliului toate justificările pe care acestea le-ar putea solicita. |
| --- | --- |

10.

Partea D.   Procedura bugetară înainte de procedura de conciliere

| 11. | Pentru a permite instituțiilor să realizeze un schimb de opinii cu privire la proiectul de buget, se convoacă un trilog în timp util înainte de lectura de către Consiliu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pentru a permite Comisiei să evalueze în timp util caracterul executabil al modificărilor avute în vedere de Parlamentul European și de Consiliu, prin care se creează noi acțiuni pregătitoare sau proiecte-pilot sau se prelungesc cele existente, Parlamentul European și Consiliul informează Comisia cu privire la intențiile pe care le au în acest sens, astfel încât o primă discuție să poată avea loc deja în cadrul trilogului respectiv. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Se poate convoca un trilog înainte de votul în plen al Parlamentului European. |
| --- | --- |

13.

Partea E.   Procedura de conciliere

| 14. | În cazul în care Parlamentul European adoptă amendamente la poziția Consiliului, președintele Consiliului ia act, în cursul aceleiași ședințe plenare, de diferențele dintre pozițiile celor două instituții și își dă acordul ca președintele Parlamentului European să convoace de îndată comitetul de conciliere. Scrisoarea prin care este convocat comitetul de conciliere este trimisă cel târziu în prima zi lucrătoare a săptămânii ce urmează după încheierea perioadei de sesiune parlamentară în care a avut loc votul în plen, iar perioada de conciliere începe în ziua imediat următoare. Perioada de 21 de zile se calculează în conformitate cu Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1182/71 al Consiliului (1). |
| --- | --- |

14.

| 15. | În cazul în care nu poate accepta toate amendamentele adoptate de Parlamentul European, Consiliul ar trebui să își confirme poziția printr-o scrisoare, trimisă înaintea primei reuniuni prevăzute în perioada de conciliere. În acest caz, comitetul de conciliere procedează conform condițiilor stabilite la punctele următoare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Președinția comitetului de conciliere este exercitată în comun de reprezentanți ai Parlamentului European și ai Consiliului. Reuniunile comitetului de conciliere sunt prezidate de copreședintele instituției care găzduiește reuniunea. Fiecare instituție își desemnează, în conformitate cu propriile regulamente de procedură, participanții pentru fiecare reuniune și își stabilește mandatul pentru negocieri. Parlamentul European și Consiliul sunt reprezentate în cadrul comitetului de conciliere la un nivel corespunzător, care să permită fiecărei delegații să angajeze din punct de vedere politic instituția respectivă și care să facă posibilă realizarea unor progrese reale în vederea acordului final. |
| --- | --- |

16.

| 17. | În conformitate cu articolul 314 alineatul (5) al doilea paragraf din TFUE, Comisia participă la lucrările comitetului de conciliere și adoptă toate inițiativele necesare în vederea apropierii pozițiilor Parlamentului European și ale Consiliului. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Pe parcursul procedurii de conciliere au loc triloguri, la diferite niveluri de reprezentare, în vederea soluționării problemelor restante și a pregătirii terenului pentru obținerea unui acord în cadrul comitetului de conciliere. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Reuniunile comitetului de conciliere și trilogurile se organizează alternativ în clădirile Parlamentului European și ale Consiliului, în vederea împărțirii în mod egal a resurselor, inclusiv a serviciilor de interpretare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Datele reuniunilor comitetului de conciliere și ale trilogurilor sunt stabilite în prealabil de comun acord de către instituții. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Un set comun de documente (denumit în continuare „documente de lucru”) care compară diferitele etape ale procedurii bugetare este pus la dispoziția comitetului de conciliere (2). Documentele respective includ cifrele „linie cu linie”, totalurile pentru fiecare rubrică a CFM și un document consolidat cu cifre și comentarii pentru toate liniile bugetare considerate ca fiind „deschise” din punct de vedere tehnic. Fără a aduce atingere deciziei finale a comitetului de conciliere, toate liniile bugetare considerate ca fiind închise din punct de vedere tehnic sunt cuprinse într-un document specific (3). Aceste documente sunt clasificate în funcție de nomenclatorul bugetar.
  Se anexează și alte documente la documentele de lucru destinate comitetului de conciliere, inclusiv o scrisoare privind caracterul executabil, elaborată de Comisie, referitoare la poziția Consiliului și amendamentele Parlamentului European și orice scrisori din partea altor instituții privind poziția Consiliului sau amendamentele Parlamentului European. |
| --- | --- |

21.

Se anexează și alte documente la documentele de lucru destinate comitetului de conciliere, inclusiv o scrisoare privind caracterul executabil, elaborată de Comisie, referitoare la poziția Consiliului și amendamentele Parlamentului European și orice scrisori din partea altor instituții privind poziția Consiliului sau amendamentele Parlamentului European.

| 22. | În vederea ajungerii la un acord până la sfârșitul perioadei de conciliere, trilogurile:






  (a) | definesc sfera negocierilor privind aspectele bugetare care urmează să fie abordate; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

definesc sfera negocierilor privind aspectele bugetare care urmează să fie abordate;

| (b) | aprobă lista liniilor bugetare considerate închise din punct de vedere tehnic, sub rezerva acordului final privind întregul buget aferent exercițiului financiar; |
| --- | --- |

(b)

aprobă lista liniilor bugetare considerate închise din punct de vedere tehnic, sub rezerva acordului final privind întregul buget aferent exercițiului financiar;

| (c) | examinează aspectele identificate în temeiul literei (a) în vederea ajungerii la eventuale acorduri care urmează să fie supuse aprobării de către comitetul de conciliere; |
| --- | --- |

(c)

examinează aspectele identificate în temeiul literei (a) în vederea ajungerii la eventuale acorduri care urmează să fie supuse aprobării de către comitetul de conciliere;

| (d) | abordează chestiuni tematice, inclusiv pe rubrici ale CFM. |
| --- | --- |

(d)

abordează chestiuni tematice, inclusiv pe rubrici ale CFM.

Pe parcursul fiecărui trilog sau imediat după acesta, se stabilesc în comun concluzii provizorii și, concomitent, se convine asupra ordinii de zi a viitoarei reuniuni. Concluziile respective sunt înregistrate de instituția ce găzduiește trilogul și sunt considerate aprobate cu titlu provizoriu după 24 de ore, fără a aduce atingere deciziei finale a comitetului de conciliere.

| 23. | Concluziile trilogurilor și un document pentru o eventuală aprobare sunt disponibile în cadrul reuniunilor comitetului de conciliere, împreună cu liniile bugetare asupra cărora s-a ajuns la un acord provizoriu în cursul trilogurilor. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Proiectul comun prevăzut la articolul 314 alineatul (5) din TFUE este întocmit de secretariatele Parlamentului European și Consiliului, cu sprijinul Comisiei. Proiectul comun cuprinde o scrisoare de transmitere adresată de președinții celor două delegații președinților Parlamentului European și Consiliului, menționând data la care s-a obținut acordul în comitetul de conciliere, precum și anexe care includ:






  (a) | cifrele aferente fiecărei linii pentru toate posturile bugetare și cifrele sintetice pe rubrici ale CFM; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

cifrele aferente fiecărei linii pentru toate posturile bugetare și cifrele sintetice pe rubrici ale CFM;

| (b) | un document consolidat cuprinzând cifrele și textul final pentru toate liniile care au fost modificate în cadrul procedurii de conciliere; |
| --- | --- |

(b)

un document consolidat cuprinzând cifrele și textul final pentru toate liniile care au fost modificate în cadrul procedurii de conciliere;

| (c) | lista liniilor care nu au fost modificate în raport cu proiectul de buget sau cu poziția aferentă a Consiliului. |
| --- | --- |

(c)

lista liniilor care nu au fost modificate în raport cu proiectul de buget sau cu poziția aferentă a Consiliului.

Comitetul de conciliere poate aproba și concluziile și eventualele declarații comune referitoare la buget.

| 25. | Proiectul comun este tradus în limbile oficiale ale instituțiilor Uniunii (de către serviciile Parlamentului European) și este înaintat Parlamentului European și Consiliului spre aprobare într-un termen de 14 zile calculat de la data acordului privind proiectul comun menționat la punctul 24.
  Bugetul face obiectul revizuirii de către experții juriști-lingviști după adoptarea proiectului comun prin integrarea anexelor la proiectul comun cu liniile bugetare care nu au fost modificate pe parcursul procedurii de conciliere. |
| --- | --- |

25.

Bugetul face obiectul revizuirii de către experții juriști-lingviști după adoptarea proiectului comun prin integrarea anexelor la proiectul comun cu liniile bugetare care nu au fost modificate pe parcursul procedurii de conciliere.

| 26. | Instituția care găzduiește reuniunea (trilog sau conciliere) furnizează servicii de interpretare cu un regim lingvistic integral aplicabil reuniunilor comitetului de conciliere și un regim lingvistic ad-hoc pentru triloguri.
  Instituția care găzduiește reuniunea asigură serviciile de copiere și de distribuire a documentelor de ședință.
  Serviciile instituțiilor cooperează pentru a codifica rezultatele negocierilor în vederea finalizării proiectului comun. |
| --- | --- |

26.

Instituția care găzduiește reuniunea asigură serviciile de copiere și de distribuire a documentelor de ședință.

Serviciile instituțiilor cooperează pentru a codifica rezultatele negocierilor în vederea finalizării proiectului comun.

Partea F.   Bugetele rectificative

Principii generale

| 27. | Ținând seama de faptul că bugetele rectificative sunt adesea consacrate chestiunilor specifice și uneori urgente, instituțiile convin asupra următoarelor principii pentru a asigura cooperarea interinstituțională adecvată în vederea derulării rapide și în bune condiții a procesului decizional privind bugetele rectificative, evitând în același timp, pe cât posibil, necesitatea convocării unei reuniuni de conciliere cu privire la bugetele rectificative. |
| --- | --- |

27.

| 28. | În măsura posibilităților, instituțiile depun eforturi pentru a limita numărul bugetelor rectificative. |
| --- | --- |

28.

Calendar

| 29. | Comisia informează în prealabil Parlamentul European și Consiliul cu privire la datele la care pot fi adoptate proiectele de bugete rectificative, fără a aduce atingere datei finale de adoptare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | În conformitate cu propriile regulamente de procedură, Parlamentul European și Consiliul depun eforturi pentru examinarea proiectului de buget rectificativ propus de Comisie la scurt timp după adoptarea acestuia de către Comisie. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Pentru a accelera procedura, Parlamentul European și Consiliul asigură, în măsura posibilităților, coordonarea calendarelor lor de lucru respective în vederea facilitării unei desfășurări coerente și convergente a procedurilor. Prin urmare, acestea încearcă să stabilească, în cel mai scurt timp, un calendar orientativ al diverselor etape care conduc la adoptarea finală a bugetului rectificativ.
  Parlamentul European și Consiliul țin seama de caracterul relativ urgent al bugetului rectificativ și de necesitatea de a-l aproba în timp util pentru a putea produce efecte în cursul exercițiului financiar în cauză. |
| --- | --- |

31.

Parlamentul European și Consiliul țin seama de caracterul relativ urgent al bugetului rectificativ și de necesitatea de a-l aproba în timp util pentru a putea produce efecte în cursul exercițiului financiar în cauză.

Cooperarea pe parcursul lecturilor

| 32. | Instituțiile cooperează cu bună-credință pe parcursul procedurii pentru a permite, în măsura posibilităților, adoptarea bugetelor rectificative într-un stadiu incipient al procedurii.
  Dacă este cazul și atunci când există posibile divergențe, Parlamentul European sau Consiliul, înainte de a-și adopta poziția finală privind bugetul rectificativ, sau Comisia în orice moment, poate propune convocarea unui trilog specific pentru a se discuta divergențele și pentru a se încerca să se ajungă la un compromis. |
| --- | --- |

32.

Dacă este cazul și atunci când există posibile divergențe, Parlamentul European sau Consiliul, înainte de a-și adopta poziția finală privind bugetul rectificativ, sau Comisia în orice moment, poate propune convocarea unui trilog specific pentru a se discuta divergențele și pentru a se încerca să se ajungă la un compromis.

| 33. | Toate proiectele de bugete rectificative propuse de Comisie care nu au fost încă aprobate definitiv sunt introduse sistematic pe ordinea de zi a trilogurilor planificate în cadrul procedurii bugetare anuale. Comisia prezintă proiectele de bugete rectificative, iar Parlamentul European și Consiliul fac cunoscute, în măsura posibilităților, pozițiile lor respective înainte de trilog. |
| --- | --- |

33.

| 34. | În cazul în care se ajunge la un compromis în timpul trilogului, Parlamentul European și Consiliul se angajează să țină cont de rezultatele trilogului atunci când deliberează cu privire la bugetul rectificativ în conformitate cu TFUE și cu regulamentele lor de procedură. |
| --- | --- |

34.

Cooperarea după lecturi

| 35. | În cazul în care Parlamentul European aprobă fără amendamente poziția Consiliului, bugetul rectificativ este adoptat în conformitate cu TFUE. |
| --- | --- |

35.

| 36. | În cazul în care Parlamentul European adoptă amendamente cu majoritatea membrilor care îl compun, se aplică articolul 314 alineatul (4) litera (c) din TFUE. Cu toate acestea, înainte de reuniunea comitetului de conciliere, se convoacă un trilog:






  (a) | în cazul în care se ajunge la un acord în cadrul respectivului trilog și cu condiția ca Parlamentul European și Consiliul să fie de acord cu rezultatele trilogului, concilierea se încheie printr-un schimb de scrisori, fără o reuniune a comitetului de conciliere; |
| --- | --- | --- |

36.

(a)

în cazul în care se ajunge la un acord în cadrul respectivului trilog și cu condiția ca Parlamentul European și Consiliul să fie de acord cu rezultatele trilogului, concilierea se încheie printr-un schimb de scrisori, fără o reuniune a comitetului de conciliere;

| (b) | în cazul în care nu se ajunge la un acord în cadrul respectivului trilog, comitetul de conciliere se reunește și își organizează lucrările în funcție de circumstanțe, în scopul de a finaliza, în măsura posibilului, procesul decizional înainte de expirarea termenului de 21 de zile stabilit la articolul 314 alineatul (5) din TFUE. Comitetul de conciliere își poate încheia lucrările printr-un schimb de scrisori. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care nu se ajunge la un acord în cadrul respectivului trilog, comitetul de conciliere se reunește și își organizează lucrările în funcție de circumstanțe, în scopul de a finaliza, în măsura posibilului, procesul decizional înainte de expirarea termenului de 21 de zile stabilit la articolul 314 alineatul (5) din TFUE. Comitetul de conciliere își poate încheia lucrările printr-un schimb de scrisori.

Partea G.   Execuția bugetară, plăți și angajamente restante (reste à liquider – RAL)

| 37. | Având în vedere necesitatea asigurării unei evoluții ordonate a creditelor totale pentru plăți în raport cu creditele pentru angajamente pentru a se evita transferul anormal de RAL de la un an la altul, instituțiile convin să monitorizeze îndeaproape previziunile privind plățile și nivelul RAL cu scopul de a reduce riscul împiedicării punerii în aplicare a programelor Uniunii din cauza lipsei creditelor de plată la încheierea CFM.
  Pentru a asigura un nivel și un profil gestionabile ale plăților în cadrul tuturor rubricilor, normele privind dezangajarea se aplică cu strictețe în cadrul tuturor rubricilor, în special normele privind dezangajările automate.
  În cursul procedurii bugetare, instituțiile se întrunesc periodic pentru a efectua o evaluare comună privind situația și perspectiva execuției bugetare în exercițiul curent și în exercițiile financiare viitoare. Respectiva evaluare îmbracă forma unor reuniuni interinstituționale specifice, desfășurate la nivelul adecvat, înaintea cărora Comisia furnizează situația detaliată, defalcată pentru fiecare fond și stat membru în parte, cu privire la execuția plăților, la transferuri, la cererile de rambursare primite și la previziunile revizuite, inclusiv previziunile pe termen lung dacă este cazul. În special, pentru a asigura faptul că Uniunea este în măsură să își îndeplinească toate obligațiile financiare care rezultă din angajamentele existente și viitoare în perioada 2021-2027 în conformitate cu articolul 323 din TFUE, Parlamentul European și Consiliul analizează și discută estimările Comisiei referitoare la nivelul necesar al creditelor de plată. |
| --- | --- |

37.

Pentru a asigura un nivel și un profil gestionabile ale plăților în cadrul tuturor rubricilor, normele privind dezangajarea se aplică cu strictețe în cadrul tuturor rubricilor, în special normele privind dezangajările automate.

În cursul procedurii bugetare, instituțiile se întrunesc periodic pentru a efectua o evaluare comună privind situația și perspectiva execuției bugetare în exercițiul curent și în exercițiile financiare viitoare. Respectiva evaluare îmbracă forma unor reuniuni interinstituționale specifice, desfășurate la nivelul adecvat, înaintea cărora Comisia furnizează situația detaliată, defalcată pentru fiecare fond și stat membru în parte, cu privire la execuția plăților, la transferuri, la cererile de rambursare primite și la previziunile revizuite, inclusiv previziunile pe termen lung dacă este cazul. În special, pentru a asigura faptul că Uniunea este în măsură să își îndeplinească toate obligațiile financiare care rezultă din angajamentele existente și viitoare în perioada 2021-2027 în conformitate cu articolul 323 din TFUE, Parlamentul European și Consiliul analizează și discută estimările Comisiei referitoare la nivelul necesar al creditelor de plată.

Partea H.   Cooperarea în ceea ce privește Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (4)

| 38. | Cu scopul unic de a aborda consecințele crizei provocate de COVID-19, Comisia va fi împuternicită să împrumute fonduri de pe piețele de capital în numele Uniunii până la 750 000 de milioane EUR la prețurile din 2018, din care cel mult 390 000 de milioane EUR la prețurile din 2018 pot fi utilizate pentru cheltuieli, iar cel mult 360 000 de milioane EUR la prețurile din 2018 pot fi utilizate pentru acordarea de împrumuturi în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Decizia privind resursele proprii. Astfel cum se prevede în Regulamentul privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, cuantumul care urmează să fie utilizat pentru cheltuieli constituie venituri alocate externe în sensul articolului 21 alineatul (5) din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Instituțiile sunt de acord cu faptul că rolul Parlamentului European și al Consiliului, acționând în calitatea lor de autoritate bugetară, trebuie consolidat în legătură cu veniturile alocate externe din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, în vederea asigurării unei supravegheri adecvate și a implicării în utilizarea acestor venituri, în limitele stabilite în Regulamentul privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene și, după caz, în legislația sectorială relevantă. Instituțiile sunt de acord, de asemenea, cu necesitatea de a asigura transparența și vizibilitatea depline ale tuturor fondurilor din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

39.

Veniturile alocate externe din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene

| 40. | Având în vedere necesitatea de a asigura o implicare adecvată a Parlamentului European și a Consiliului în guvernanța veniturilor alocate externe din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, instituțiile convin asupra procedurii prevăzute la punctele 41-46. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Comisia va furniza informații detaliate în proiectele sale de estimări în contextul procedurii bugetare. Aceste informații includ estimări detaliate ale creditelor de angajament și ale creditelor de plată, precum și ale angajamentelor juridice, defalcate pe rubrici și pe programe care primesc venituri alocate în temeiul Regulamentului privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene. Comisia va furniza orice informații suplimentare relevante solicitate de Parlamentul European sau de Consiliu. Comisia va anexa la proiectul de buget un document care să reunească toate informațiile relevante privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, inclusiv tabele recapitulative care să compileze creditele bugetare și veniturile alocate din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene. Respectivul document va face parte din anexa la bugetul general al Uniunii privind veniturile alocate externe prevăzută la punctul 44. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Comisia va prezenta actualizări periodice ale informațiilor menționate la punctul 41 pe parcursul exercițiului financiar și cel puțin înaintea fiecărei reuniuni dedicate menționate la punctul 45. Comisia va pune informațiile relevante la dispoziția Parlamentului European și a Consiliului în timp util pentru a permite discuții și deliberări relevante cu privire la documentele de planificare corespunzătoare, inclusiv înainte de adoptarea de către Comisie a deciziilor relevante. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Instituțiile se vor reuni periodic în contextul procedurii bugetare pentru a evalua în comun execuția veniturilor alocate externe din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, în special stadiul în curs și perspectivele, și pentru a discuta despre estimările anuale furnizate împreună cu proiectele de buget respective și despre repartizarea lor, ținând seama în mod corespunzător de limitările și de condițiile stabilite în Regulamentul privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene și, după caz, în legislația sectorială relevantă. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Parlamentul European și Consiliul vor anexa la bugetul general al Uniunii, sub forma unei anexe, un document care să conțină toate liniile bugetare care primesc venituri alocate din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene. În plus, acestea vor utiliza structura bugetară destinată înregistrării veniturilor alocate din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, în special comentariile bugetare, în scopul exercitării unui control corespunzător asupra utilizării veniturilor respective. În conformitate cu articolul 22 din Regulamentul financiar, Parlamentul European și Consiliul vor include în situația cheltuielilor, comentarii, inclusiv comentarii generale, în care vor preciza care linii bugetare pot primi creditele corespunzătoare veniturilor alocate, pe baza Regulamentului privind Instrumentul de redresare al Uniunii Europene, și vor indica cuantumurile relevante. Comisia, în exercitarea responsabilității sale de execuție a veniturilor alocate, se angajează să țină seama în mod corespunzător de aceste comentarii. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Instituțiile sunt de acord să organizeze reuniuni interinstituționale dedicate, la nivelul adecvat, pentru a evalua stadiul în curs și perspectivele execuției veniturilor alocate externe din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene. Respectivele reuniuni vor avea loc de cel puțin trei ori într-un exercițiu financiar, imediat înaintea trilogurilor bugetare sau după acestea. În plus, instituțiile se reunesc ad hoc dacă o instituție prezintă o solicitare motivată în acest sens. Parlamentul European și Consiliul pot prezenta în orice moment observații scrise cu privire la execuția veniturilor alocate externe. Comisia se angajează să țină seama în mod corespunzător de toate comentariile și sugestiile formulate de Parlamentul European și de Consiliu. În reuniunile respective pot fi dezbătute abateri semnificative legate de cheltuielile din cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, în conformitate cu punctul 46. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Comisia furnizează informații detaliate cu privire la orice abatere de la previziunile sale inițiale, înaintea unei reuniuni interinstituționale dedicate menționate la punctul 45 și ad hoc în cazul unei abateri semnificative. O abatere de la cheltuielile prevăzute în cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene este semnificativă în cazul în care cheltuiala se abate cu mai mult de 10 % de la previziunea pentru un exercițiu financiar dat și pentru un anumit program. În cazul unor abateri semnificative de la previziunile inițiale, instituțiile vor discuta această chestiune, dacă Parlamentul European sau Consiliul solicită aceasta în termen de două săptămâni de la notificarea unei astfel de abateri semnificative. Instituțiile vor analiza împreună chestiunea în vederea ajungerii la un numitor comun în termen de trei săptămâni de la solicitarea reuniunii. Comisia va ține seama în cea mai mare măsură de toate observațiile primite. Comisia se angajează să nu ia nicio decizie până la încheierea deliberărilor sau până la expirarea perioadei de trei săptămâni. În acest din urmă caz, Comisia își justifică decizia în mod corespunzător. În caz de urgență, instituțiile pot conveni să scurteze termenul cu o săptămână. |
| --- | --- |

46.

Împrumuturile acordate în cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene

| 47. | Pentru a asigura atât informarea deplină, cât și transparența și vizibilitatea în ceea ce privește componenta pentru împrumuturi a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, Comisia va prezenta informații detaliate cu privire la împrumuturile acordate statelor membre în cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în același moment în care își prezintă proiectele de estimări, acordând totodată o atenție deosebită informațiilor sensibile, care sunt protejate. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Informațiile privind împrumuturile în cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene vor fi indicate în buget în conformitate cu cerințele de la articolul 52 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul financiar și vor include, de asemenea, anexa menționată la punctul (iii) din litera respectivă. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1182/71 al Consiliului din 3 iunie 1971 privind stabilirea regulilor care se aplică termenelor, datelor și expirării termenelor (JO L 124, 8.6.1971, p. 1).

(2)  Diversele etape includ: bugetul aferent exercițiului financiar în curs (inclusiv bugetele rectificative adoptate); proiectul inițial de buget; poziția Consiliului privind proiectul de buget; amendamentele Parlamentului European la poziția Consiliului și scrisorile rectificative prezentate de Comisie (dacă nu au fost încă aprobate integral de instituții).

(3)  O linie bugetară care este considerată închisă din punct de vedere tehnic este o linie în cazul căreia nu se înregistrează dezacorduri între Parlamentul European și Consiliu și pentru care nu a fost prezentată nicio scrisoare rectificativă.

(4)  Atunci când Comisia prezintă o propunere de act al Consiliului în temeiul articolului 122 din TFUE care poate avea implicații bugetare apreciabile, se aplică procedura descrisă în Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 16 decembrie 2020 privind controlul bugetar al noilor propuneri întemeiate pe articolul 122 din TFUE care pot avea implicații apreciabile asupra bugetului Uniunii (JO C 444, 22.12.2020, p. 5).

---

ANEXA II

COOPERAREA INTERINSTITUȚIONALĂ PRIVIND O FOAIE DE PARCURS ÎN VEDEREA INTRODUCERII DE NOI RESURSE PROPRII

Preambul

| A. | Instituțiile se angajează să coopereze în mod loial și transparent și să depună eforturi în vederea punerii în aplicare a unei foi de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii pe durata CFM 2021-2027. |
| --- | --- |

A.

Instituțiile se angajează să coopereze în mod loial și transparent și să depună eforturi în vederea punerii în aplicare a unei foi de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii pe durata CFM 2021-2027.

| B. | Instituțiile recunosc importanța contextului Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în care ar trebui introduse noile resurse proprii. |
| --- | --- |

B.

Instituțiile recunosc importanța contextului Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în care ar trebui introduse noile resurse proprii.

| C. | Cu scopul unic de a aborda consecințele crizei provocate de COVID-19, Comisia va fi împuternicită, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia privind resursele proprii, să împrumute fonduri de pe piețele de capital în numele Uniunii până la 750 000 de milioane EUR la prețurile din 2018, din care cel mult 390 000 de milioane EUR la prețurile din 2018 pot fi utilizate pentru cheltuieli în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din decizia respectivă. |
| --- | --- |

C.

Cu scopul unic de a aborda consecințele crizei provocate de COVID-19, Comisia va fi împuternicită, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Decizia privind resursele proprii, să împrumute fonduri de pe piețele de capital în numele Uniunii până la 750 000 de milioane EUR la prețurile din 2018, din care cel mult 390 000 de milioane EUR la prețurile din 2018 pot fi utilizate pentru cheltuieli în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din decizia respectivă.

| D. | Rambursarea principalului acestor fonduri care urmează să fie utilizate pentru cheltuieli în cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene și a dobânzilor aferente va trebui să fie finanțată de la bugetul general al Uniunii, inclusiv prin încasări suficiente din noile resurse proprii introduse după 2021. Toate datoriile aferente vor fi rambursate integral cel târziu până la 31 decembrie 2058, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Decizia privind resursele proprii. Cuantumurile anuale de plată vor depinde de scadențele obligațiunilor emise și de strategia de rambursare a datoriilor, cu respectarea limitei pentru rambursarea principalului fondurilor, menționată la treilea paragraf din respectivul alineat, stabilită la 7,5 % din cuantumul maxim care urmează a fi utilizat pentru cheltuielile menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din decizia respectivă. |
| --- | --- |

D.

Rambursarea principalului acestor fonduri care urmează să fie utilizate pentru cheltuieli în cadrul Instrumentului de redresare al Uniunii Europene și a dobânzilor aferente va trebui să fie finanțată de la bugetul general al Uniunii, inclusiv prin încasări suficiente din noile resurse proprii introduse după 2021. Toate datoriile aferente vor fi rambursate integral cel târziu până la 31 decembrie 2058, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Decizia privind resursele proprii. Cuantumurile anuale de plată vor depinde de scadențele obligațiunilor emise și de strategia de rambursare a datoriilor, cu respectarea limitei pentru rambursarea principalului fondurilor, menționată la treilea paragraf din respectivul alineat, stabilită la 7,5 % din cuantumul maxim care urmează a fi utilizat pentru cheltuielile menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din decizia respectivă.

| E. | Cheltuielile din bugetul Uniunii legate de rambursarea Instrumentului de redresare al Uniunii Europene nu ar trebui să conducă la o reducere nejustificată a cheltuielilor programelor sau a instrumentelor de investiții prevăzute în CFM. De asemenea, este de dorit să se atenueze creșterile resursei proprii bazate pe VNB pentru statele membre. |
| --- | --- |

E.

Cheltuielile din bugetul Uniunii legate de rambursarea Instrumentului de redresare al Uniunii Europene nu ar trebui să conducă la o reducere nejustificată a cheltuielilor programelor sau a instrumentelor de investiții prevăzute în CFM. De asemenea, este de dorit să se atenueze creșterile resursei proprii bazate pe VNB pentru statele membre.

| F. | Prin urmare, precum și pentru a spori credibilitatea și sustenabilitatea planului de rambursare aferent Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, instituțiile vor acționa în vederea introducerii unor resurse proprii noi suficiente pentru a acoperi cuantumul corespunzător cheltuielilor preconizate legate de rambursare. În conformitate cu principiul universalității, acest lucru nu ar implica alocarea sau repartizarea unei anumite resurse proprii pentru a acoperi un anumit tip de cheltuieli. |
| --- | --- |

F.

Prin urmare, precum și pentru a spori credibilitatea și sustenabilitatea planului de rambursare aferent Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, instituțiile vor acționa în vederea introducerii unor resurse proprii noi suficiente pentru a acoperi cuantumul corespunzător cheltuielilor preconizate legate de rambursare. În conformitate cu principiul universalității, acest lucru nu ar implica alocarea sau repartizarea unei anumite resurse proprii pentru a acoperi un anumit tip de cheltuieli.

| G. | Instituțiile recunosc că introducerea unui pachet de noi resurse proprii ar trebui să sprijine finanțarea adecvată a cheltuielilor Uniunii în CFM, reducând în același timp ponderea contribuțiilor naționale bazate pe VNB la finanțarea bugetului anual al Uniunii. Diversificarea surselor de venituri ar putea, la rândul său, să faciliteze realizarea unei mai bune direcționări a cheltuielilor la nivelul Uniunii către domenii prioritare și bunuri publice comune și o creștere importantă a eficienței în comparație cu cheltuielile de la nivel național. |
| --- | --- |

G.

Instituțiile recunosc că introducerea unui pachet de noi resurse proprii ar trebui să sprijine finanțarea adecvată a cheltuielilor Uniunii în CFM, reducând în același timp ponderea contribuțiilor naționale bazate pe VNB la finanțarea bugetului anual al Uniunii. Diversificarea surselor de venituri ar putea, la rândul său, să faciliteze realizarea unei mai bune direcționări a cheltuielilor la nivelul Uniunii către domenii prioritare și bunuri publice comune și o creștere importantă a eficienței în comparație cu cheltuielile de la nivel național.

| H. | Prin urmare, noile resurse proprii ar trebui să fie aliniate la obiectivele de politică ale Uniunii, ar trebui să sprijine prioritățile Uniunii, cum ar fi Pactul verde european și o Europă pregătită pentru era digitală, și ar trebui să contribuie la o impozitare echitabilă și la consolidarea combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale. |
| --- | --- |

H.

Prin urmare, noile resurse proprii ar trebui să fie aliniate la obiectivele de politică ale Uniunii, ar trebui să sprijine prioritățile Uniunii, cum ar fi Pactul verde european și o Europă pregătită pentru era digitală, și ar trebui să contribuie la o impozitare echitabilă și la consolidarea combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale.

| I. | Instituțiile sunt de acord că noile resurse proprii ar trebui create, de preferință, într-un mod care să permită generarea de „fonduri proaspete”. În paralel, instituțiile vizează reducerea birocrației și a sarcinii pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), precum și pentru cetățeni. |
| --- | --- |

I.

Instituțiile sunt de acord că noile resurse proprii ar trebui create, de preferință, într-un mod care să permită generarea de „fonduri proaspete”. În paralel, instituțiile vizează reducerea birocrației și a sarcinii pentru întreprinderi, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), precum și pentru cetățeni.

| J. | Noile resurse proprii ar trebui să îndeplinească criteriile de simplitate, transparență, previzibilitate și echitate. Calcularea, transferul și controlul noilor resurse proprii nu ar trebui să conducă la o sarcină administrativă excesivă pentru instituțiile Uniunii și administrațiile naționale. |
| --- | --- |

J.

Noile resurse proprii ar trebui să îndeplinească criteriile de simplitate, transparență, previzibilitate și echitate. Calcularea, transferul și controlul noilor resurse proprii nu ar trebui să conducă la o sarcină administrativă excesivă pentru instituțiile Uniunii și administrațiile naționale.

| K. | Având în vedere cerințele procedurale împovărătoare pentru introducerea de noi resurse proprii, instituțiile sunt de acord că reforma necesară a sistemului de resurse proprii ar trebui realizată printr-un număr limitat de revizuiri ale Deciziei privind resursele proprii. |
| --- | --- |

K.

Având în vedere cerințele procedurale împovărătoare pentru introducerea de noi resurse proprii, instituțiile sunt de acord că reforma necesară a sistemului de resurse proprii ar trebui realizată printr-un număr limitat de revizuiri ale Deciziei privind resursele proprii.

| L. | Prin urmare, instituțiile sunt de acord să coopereze în perioada 2021-2027 pe baza principiilor stabilite în prezenta anexă pentru a acționa în direcția introducerii de noi resurse proprii în conformitate cu foaia de parcurs prevăzută în partea B și cu termenele stabilite în aceasta. |
| --- | --- |

L.

Prin urmare, instituțiile sunt de acord să coopereze în perioada 2021-2027 pe baza principiilor stabilite în prezenta anexă pentru a acționa în direcția introducerii de noi resurse proprii în conformitate cu foaia de parcurs prevăzută în partea B și cu termenele stabilite în aceasta.

| M. | Instituțiile recunosc, de asemenea, importanța instrumentelor pentru o mai bună legiferare, astfel cum sunt prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (1), în special a evaluării impactului. |
| --- | --- |

M.

Instituțiile recunosc, de asemenea, importanța instrumentelor pentru o mai bună legiferare, astfel cum sunt prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (1), în special a evaluării impactului.

Partea A.   Principiile execuției

| 1. | Comisia va prezenta propunerile legislative necesare pentru noile resurse proprii și pentru alte potențiale noi resurse proprii, astfel cum se menționează la punctul 10, în conformitate cu principiile unei mai bune legiferări. În acest context, Comisia va ține seama în mod corespunzător de sugestiile făcute de Parlamentul European și de Consiliu. Respectivele propuneri legislative vor fi însoțite de acte legislative de punere în aplicare relevante privind resursele proprii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Instituțiile sunt de acord cu următoarele principii directoare pentru introducerea unui pachet de noi resurse proprii:






  (a) | obținerea cu ajutorul noilor resurse proprii a unui cuantum care este suficient pentru a acoperi nivelul cheltuielilor totale preconizate pentru rambursarea principalului și a dobânzilor aferente fondurilor împrumutate pentru a fi folosite pentru cheltuielile menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Decizia privind resursele proprii, cu respectarea în același timp a principiului universalității. Veniturile din resurse proprii care depășesc nevoile de rambursare finanțează în continuare bugetul Uniunii ca venituri generale, în conformitate cu principiul universalității; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

obținerea cu ajutorul noilor resurse proprii a unui cuantum care este suficient pentru a acoperi nivelul cheltuielilor totale preconizate pentru rambursarea principalului și a dobânzilor aferente fondurilor împrumutate pentru a fi folosite pentru cheltuielile menționate la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Decizia privind resursele proprii, cu respectarea în același timp a principiului universalității. Veniturile din resurse proprii care depășesc nevoile de rambursare finanțează în continuare bugetul Uniunii ca venituri generale, în conformitate cu principiul universalității;

| (b) | realizarea cheltuielilor care acoperă costurile de finanțare ale Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în așa fel încât să nu reducă cheltuielile pentru programele și fondurile Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

realizarea cheltuielilor care acoperă costurile de finanțare ale Instrumentului de redresare al Uniunii Europene în așa fel încât să nu reducă cheltuielile pentru programele și fondurile Uniunii;

| (c) | alinierea resurselor proprii la prioritățile Uniunii, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice, economia circulară, Europa pregătită pentru era digitală și contribuția la o impozitare echitabilă, precum și la consolidarea combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

(c)

alinierea resurselor proprii la prioritățile Uniunii, cum ar fi combaterea schimbărilor climatice, economia circulară, Europa pregătită pentru era digitală și contribuția la o impozitare echitabilă, precum și la consolidarea combaterii fraudei fiscale și a evaziunii fiscale;

| (d) | respectarea criteriilor de simplitate, transparență și echitate; |
| --- | --- |

(d)

respectarea criteriilor de simplitate, transparență și echitate;

| (e) | asigurarea stabilității și a previzibilității fluxului de venituri; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea stabilității și a previzibilității fluxului de venituri;

| (f) | prevenirea generării unei sarcini administrative excesive pentru instituțiile Uniunii și administrațiile naționale; |
| --- | --- |

(f)

prevenirea generării unei sarcini administrative excesive pentru instituțiile Uniunii și administrațiile naționale;

| (g) | generarea, de preferință, de venituri „proaspete” suplimentare; |
| --- | --- |

(g)

generarea, de preferință, de venituri „proaspete” suplimentare;

| (h) | în paralel, reducerea birocrației și a sarcinii pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, precum și pentru cetățeni. |
| --- | --- |

(h)

în paralel, reducerea birocrației și a sarcinii pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri, precum și pentru cetățeni.

| 3. | Parlamentul European și Consiliul vor analiza, vor discuta și vor acționa fără întârzieri nejustificate cu privire la propunerile legislative menționate la punctul 1, în conformitate cu procedurile lor interne, pentru a facilita luarea rapidă a unei decizii. După prezentarea de către Comisie a propunerilor sale, membrii Parlamentului European și reprezentanții Consiliului se vor reuni în prezența reprezentanților Comisiei în cursul deliberărilor lor, pentru a se informa reciproc cu privire la stadiul lucrărilor. În plus, instituțiile vor purta un dialog periodic pentru a trece în revistă progresele înregistrate în ceea ce privește foaia de parcurs. |
| --- | --- |

3.

Partea B.   Foaia de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii

Etapa întâi: 2021

| 4. | Într-o primă etapă, se va introduce și se va aplica de la 1 ianuarie 2021 o nouă resursă proprie care cuprinde o parte din veniturile obținute din contribuții naționale calculată pe baza cantității de deșeuri de ambalaje din plastic nereciclate, astfel cum se prevede în Decizia privind resursele proprii. Această decizie este prevăzută să intre în vigoare în ianuarie 2021, sub rezerva aprobării de către statele membre în conformitate cu normele lor constituționale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Comisia își va accelera activitatea și, în urma evaluărilor impactului lansate în 2020, va prezenta, până în iunie 2021, propuneri privind un mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și privind o taxă digitală, precum și o propunere conexă de introducere a unor noi resurse proprii pe această bază, în vederea introducerii lor cel târziu până la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | În primăvara anului 2021, Comisia va revizui sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, inclusiv o posibilă extindere a acestuia la sectorul aviației și la cel maritim. Comisia va propune, până în iunie 2021, o resursă proprie bazată pe sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Instituțiile sunt de acord cu faptul că mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii sunt interconectate din punct de vedere tematic și că, prin urmare, ar fi justificat să fie discutate în același spirit. |
| --- | --- |

7.

Etapa a doua: 2022 și 2023

| 8. | În conformitate cu procedurile aplicabile în temeiul tratatelor și sub rezerva aprobării de către statele membre în conformitate cu normele lor constituționale, se preconizează că aceste noi resurse proprii vor fi introduse până la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Consiliul va delibera cu privire la aceste noi resurse proprii cel târziu până la 1 iulie 2022, în vederea introducerii lor până la 1 ianuarie 2023. |
| --- | --- |

9.

Etapa a treia: 2024-2026

| 10. | Pe baza evaluărilor impactului, Comisia va propune resurse proprii noi suplimentare, care ar putea include o taxă pe tranzacțiile financiare și o contribuție financiară legată de sectorul corporativ sau o nouă bază fiscală comună a societăților. Comisia depune toate eforturile pentru a prezenta o propunere până în iunie 2024. |
| --- | --- |

10.

| 11. | În conformitate cu procedurile aplicabile în temeiul tratatelor și sub rezerva aprobării de către statele membre în conformitate cu normele lor constituționale, se preconizează că aceste resurse proprii noi suplimentare vor fi introduse până la 1 ianuarie 2026. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Consiliul va delibera cu privire la aceste noi resurse proprii cel târziu până la 1 iulie 2025, în vederea introducerii lor până la 1 ianuarie 2026. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

---