# Eiropas Savienības L 439/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 439 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 29. decembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 439

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 29. decembris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2244 (2020. gada 17. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/1132 piemēro attiecībā uz tehniskajām specifikācijām un procedūrām reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/884 (
  1
  ) | 1 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2020/2245 (2020. gada 18. decembris) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8750)

   (
  1
  ) | 23 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2244 (2020. gada 17. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/1132 piemēro attiecībā uz tehniskajām specifikācijām un procedūrām reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/884 (
  1
  )

1

1

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2020/2245 (2020. gada 18. decembris) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8750)

   (
  1
  )

ex ante

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8750)

1

23

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1794 (2020. gada 16. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļu groza attiecībā uz pārejas un nebioloģiska augu reproduktīvā materiāla izmantošanu ( OV L 402, 1.12.2020. ) | 32 |
| | * | Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 667/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz procedūras noteikumiem par sankcijām, ko darījumu reģistriem piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem ( OV L 179, 19.6.2014. ) | 33 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1794 (2020. gada 16. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļu groza attiecībā uz pārejas un nebioloģiska augu reproduktīvā materiāla izmantošanu ( OV L 402, 1.12.2020. )

( OV L 402, 1.12.2020. )

32

*

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 667/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz procedūras noteikumiem par sankcijām, ko darījumu reģistriem piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem ( OV L 179, 19.6.2014. )

( OV L 179, 19.6.2014. )

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 439/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 439/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/2244

(2020. gada 17. decembris),

ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/1132 piemēro attiecībā uz tehniskajām specifikācijām un procedūrām reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, un ar ko atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/884

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/1132 (2017. gada 14. jūnijs) attiecībā uz sabiedrību tiesību dažiem aspektiem (1) un jo īpaši tās 24. pantu un 13.i panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/884 (2) ir noteiktas nepieciešamās tehniskās specifikācijas un procedūras reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/101/EK (3), kura ir kodificēta un atcelta ar Direktīvu (ES) 2017/1132. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1151 (4) Direktīvā (ES) 2017/1132 pēc tam tika ieviestas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas turpmākas procedūras, kā arī prasība, saskaņā ar kuru Komisijai līdz 2021. gada 1. februārim jāpieņem īstenošanas akti, kuros noteiktas atbilstošās tehniskās specifikācijas un procedūras. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2015/884 (2) ir noteiktas nepieciešamās tehniskās specifikācijas un procedūras reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/101/EK (3), kura ir kodificēta un atcelta ar Direktīvu (ES) 2017/1132. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/1151 (4) Direktīvā (ES) 2017/1132 pēc tam tika ieviestas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas turpmākas procedūras, kā arī prasība, saskaņā ar kuru Komisijai līdz 2021. gada 1. februārim jāpieņem īstenošanas akti, kuros noteiktas atbilstošās tehniskās specifikācijas un procedūras.

| (2) | Ir jānosaka tehniskās specifikācijas, ar kurām definē metodes informācijas apmaiņai starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru gadījumos, kad filiāle ir atvērta vai slēgta vai kad notiek izmaiņas sabiedrības datos un informācijā. |
| --- | --- |

(2)

Ir jānosaka tehniskās specifikācijas, ar kurām definē metodes informācijas apmaiņai starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru gadījumos, kad filiāle ir atvērta vai slēgta vai kad notiek izmaiņas sabiedrības datos un informācijā.

| (3) | Lai nodrošinātu datu efektīvu apmaiņu, ir jāprecizē, kādam vajadzētu būt sīkam sarakstam ar datiem, apmainoties ar informāciju starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu datu efektīvu apmaiņu, ir jāprecizē, kādam vajadzētu būt sīkam sarakstam ar datiem, apmainoties ar informāciju starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru.

| (4) | Ir jāprecizē procedūra un tehniskās prasības Komisijas vai citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru papildu piekļuves punktu savienošanai ar platformu, lai nodrošinātu konsekventus noteikumus par šādu piekļuves punktu izveidi. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāprecizē procedūra un tehniskās prasības Komisijas vai citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru papildu piekļuves punktu savienošanai ar platformu, lai nodrošinātu konsekventus noteikumus par šādu piekļuves punktu izveidi.

| (5) | Attiecībā uz informācijas apmaiņu par atstādinātajiem vadītājiem, kura izveidota ar Direktīvu (ES) 2019/1151, ir jānosaka sīki izstrādāta kārtība un tehniskie parametri, lai nodrošinātu efektīvu, lietderīgu un ātru informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz informācijas apmaiņu par atstādinātajiem vadītājiem, kura izveidota ar Direktīvu (ES) 2019/1151, ir jānosaka sīki izstrādāta kārtība un tehniskie parametri, lai nodrošinātu efektīvu, lietderīgu un ātru informācijas apmaiņu.

| (6) | Lai nodrošinātu skaidrību un juridisko noteiktību, visas procedūras un tehniskās specifikācijas, kas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/1132 ir nepieciešamas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, būtu jāiekļauj vienā īstenošanas regulā. Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2015/884 būtu jāatceļ, un šajā regulā būtu jāiekļauj minētajā īstenošanas regulā izklāstītās tehniskās specifikācijas un procedūras. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu skaidrību un juridisko noteiktību, visas procedūras un tehniskās specifikācijas, kas saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/1132 ir nepieciešamas reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, būtu jāiekļauj vienā īstenošanas regulā. Tāpēc Īstenošanas regula (ES) 2015/884 būtu jāatceļ, un šajā regulā būtu jāiekļauj minētajā īstenošanas regulā izklāstītās tehniskās specifikācijas un procedūras.

| (7) | Jebkādai personas datu apstrādei saskaņā ar šo regulu ir jāpiemēro attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (5) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (6). |
| --- | --- |

(7)

Jebkādai personas datu apstrādei saskaņā ar šo regulu ir jāpiemēro attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (5) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (6).

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2020. gada 31. jūlijā sniedza atzinumu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 42. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas 2020. gada 31. jūlijā sniedza atzinumu.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpējās savienojamības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Centrālo reģistru, komercreģistru un sabiedrību reģistru savstarpējās savienojamības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Direktīvas (ES) 2017/1132 22. panta 2. punktā minētās reģistru savstarpējās savienojamības sistēmas tehniskās specifikācijas un procedūras ir izklāstītas pielikumā.

2. pants

Īstenošanas regulu (ES) 2015/884 atceļ.

Atsauces uz atcelto īstenošanas regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 17. decembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 169, 30.6.2017., 46. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/884 (2015. gada 8. jūnijs), ar ko nosaka nepieciešamās tehniskās specifikācijas un procedūras reģistru savstarpējās savienojamības sistēmai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/101/EK (OV L 144, 10.6.2015., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/101/EK (2009. gada 16. septembris) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (OV L 258, 1.10.2009., 11. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1151 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 attiecībā uz digitālo rīku un procesu izmantošanu sabiedrību tiesībās (OV L 186, 11.7.2019., 80. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Tehniskās specifikācijas un procedūras

Ikreiz, kad šajā pielikumā ir minēti “reģistri”, ar to ir jāsaprot “centrālie, komercreģistri un sabiedrību reģistri”.

Reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu šajā pielikumā sauc par “Komercreģistru savstarpējās savienojamības sistēmu” (KSSS).

1.   Paziņošanas metodes

KSSS reģistru savstarpējai savienošanai izmanto uz pakalpojumiem balstītas elektroniskās saziņas metodes, piemēram, tīmekļa pakalpojumus.

Saziņa starp portālu un platformu, kā arī starp reģistru un platformu, ir saziņa “viens pret vienu”. Platformas saziņa ar reģistriem var būt saziņa “viens pret vienu” vai “viens pret daudziem”.

2.   Saziņas protokoli

Saziņai starp portālu, platformu, reģistriem un papildu piekļuves punktiem izmanto drošus interneta protokolus, piemēram, hiperteksta drošas pārsūtīšanas protokolu (HTTPS).

Standarta saziņas protokolus, piemēram, viena objekta piekļuves protokolu (Single Object Access Protocol – SOAP), izmanto strukturētu datu un metadatu nosūtīšanai.

3.   Drošības standarti

Informācijas paziņošanai un izplatīšanai, izmantojot KSSS, tehniskie pasākumi, lai nodrošinātu informācijas tehnoloģiju drošības minimuma standartus ietver:

| a) | pasākumus, kas nodrošina informācijas konfidencialitāti, tostarp drošu kanālu izmantošanu (HTTPS); |
| --- | --- |

a)

pasākumus, kas nodrošina informācijas konfidencialitāti, tostarp drošu kanālu izmantošanu (HTTPS);

| b) | pasākumus, kas nodrošina datu integritāti to apmaiņas procesā; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, kas nodrošina datu integritāti to apmaiņas procesā;

| c) | pasākumus, kas KSSS ietvaros nodrošina informācijas nosūtītāja izcelsmes nenoliedzamību un informācijas saņemšanas nenoliedzamību; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, kas KSSS ietvaros nodrošina informācijas nosūtītāja izcelsmes nenoliedzamību un informācijas saņemšanas nenoliedzamību;

| d) | pasākumus, kas nodrošina drošības notikumu reģistrēšanu saskaņā ar atzītiem starptautiskiem ieteikumiem par informācijas tehnoloģiju drošības standartiem; |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas nodrošina drošības notikumu reģistrēšanu saskaņā ar atzītiem starptautiskiem ieteikumiem par informācijas tehnoloģiju drošības standartiem;

| e) | pasākumus, kas nodrošina visu reģistrēto lietotāju autentifikāciju un autorizāciju, un pasākumus, kas nodrošina to sistēmu identitātes pārbaudi, kuras ir savienotas ar portālu, platformu vai reģistriem KSSS ietvaros. |
| --- | --- |

e)

pasākumus, kas nodrošina visu reģistrēto lietotāju autentifikāciju un autorizāciju, un pasākumus, kas nodrošina to sistēmu identitātes pārbaudi, kuras ir savienotas ar portālu, platformu vai reģistriem KSSS ietvaros.

4.   Informācijas apmaiņas metodes starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru

4.1.   Publiskotās informācijas paziņojums filiālēm

Izmanto šādu metodi informācijas apmaiņai starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 20. un 34. pantu:

| a) | sabiedrības reģistrs nekavējoties dara pieejamu platformai informāciju par jebkādu sabiedrības darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procedūru uzsākšanu un pabeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra (“publiskota informācija”); |
| --- | --- |

a)

sabiedrības reģistrs nekavējoties dara pieejamu platformai informāciju par jebkādu sabiedrības darbības izbeigšanas vai maksātnespējas procedūru uzsākšanu un pabeigšanu un par sabiedrības izslēgšanu no reģistra (“publiskota informācija”);

| b) | lai nodrošinātu nekavējošu publiskotās informācijas saņemšanu, filiāles reģistrs pieprasa šo informāciju no platformas. Pieprasījumā var ietvert norādi platformai, par kurām sabiedrībām filiāles reģistrs ir ieinteresēts saņemt publiskoto informāciju; |
| --- | --- |

b)

lai nodrošinātu nekavējošu publiskotās informācijas saņemšanu, filiāles reģistrs pieprasa šo informāciju no platformas. Pieprasījumā var ietvert norādi platformai, par kurām sabiedrībām filiāles reģistrs ir ieinteresēts saņemt publiskoto informāciju;

| c) | pamatojoties uz šo pieprasījumu, platforma nekavējoties nodrošina filiāles reģistram piekļuvi publiskotajai informācijai. |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz šo pieprasījumu, platforma nekavējoties nodrošina filiāles reģistram piekļuvi publiskotajai informācijai.

4.2.   Filiāles reģistrācijas paziņojums

Izmanto šādu metodi informācijas apmaiņai starp filiāles reģistru un sabiedrības reģistru saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 28.a pantu:

| a) | filiāles reģistrs, izmantojot KSSS, nekavējoties nosūta ziņojumu sabiedrības reģistram (“filiāles reģistrācijas paziņojums”); |
| --- | --- |

a)

filiāles reģistrs, izmantojot KSSS, nekavējoties nosūta ziņojumu sabiedrības reģistram (“filiāles reģistrācijas paziņojums”);

| b) | pēc paziņojuma saņemšanas sabiedrības reģistrs nekavējoties nosūta ziņojumu, ar ko apliecina paziņojuma saņemšanu (“filiāles reģistrācijas paziņojuma saņemšanas apliecinājums”). |
| --- | --- |

b)

pēc paziņojuma saņemšanas sabiedrības reģistrs nekavējoties nosūta ziņojumu, ar ko apliecina paziņojuma saņemšanu (“filiāles reģistrācijas paziņojuma saņemšanas apliecinājums”).

4.3.   Filiāles slēgšanas paziņojums

Izmanto šādu metodi informācijas apmaiņai starp filiāles reģistru un sabiedrības reģistru saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 28.c pantu:

| a) | filiāles reģistrs, izmantojot KSSS, nekavējoties nosūta ziņojumu sabiedrības reģistram (“filiāles slēgšanas paziņojums”); |
| --- | --- |

a)

filiāles reģistrs, izmantojot KSSS, nekavējoties nosūta ziņojumu sabiedrības reģistram (“filiāles slēgšanas paziņojums”);

| b) | pēc paziņojuma saņemšanas sabiedrības reģistrs nekavējoties nosūta ziņojumu, ar ko apliecina paziņojuma saņemšanu (“filiāles slēgšanas paziņojuma saņemšanas apliecinājums”). |
| --- | --- |

b)

pēc paziņojuma saņemšanas sabiedrības reģistrs nekavējoties nosūta ziņojumu, ar ko apliecina paziņojuma saņemšanu (“filiāles slēgšanas paziņojuma saņemšanas apliecinājums”).

4.4.   Paziņojums par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām

Izmanto šādu metodi informācijas apmaiņai starp sabiedrības reģistru un filiāles reģistru saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 30.a pantu:

| a) | sabiedrības reģistrs nekavējoties dara pieejamu platformai informāciju par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām (“publiskota informācija”). Ziņojumu formāts nodrošina iespēju pievienot pielikumus; |
| --- | --- |

a)

sabiedrības reģistrs nekavējoties dara pieejamu platformai informāciju par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām (“publiskota informācija”). Ziņojumu formāts nodrošina iespēju pievienot pielikumus;

| b) | lai nodrošinātu nekavējošu publiskotās informācijas saņemšanu, filiāles reģistrs pieprasa minēto informāciju no platformas. Šajā pieprasījumā var ietvert norādi platformai, par kurām sabiedrībām filiāles reģistrs ir ieinteresēts saņemt publiskoto informāciju; |
| --- | --- |

b)

lai nodrošinātu nekavējošu publiskotās informācijas saņemšanu, filiāles reģistrs pieprasa minēto informāciju no platformas. Šajā pieprasījumā var ietvert norādi platformai, par kurām sabiedrībām filiāles reģistrs ir ieinteresēts saņemt publiskoto informāciju;

| c) | pamatojoties uz minēto pieprasījumu, platforma nekavējoties nodrošina filiāles reģistram piekļuvi publiskotajai informācijai; |
| --- | --- |

c)

pamatojoties uz minēto pieprasījumu, platforma nekavējoties nodrošina filiāles reģistram piekļuvi publiskotajai informācijai;

| d) | pēc publiskotās informācijas saņemšanas filiāles reģistrs nekavējoties nosūta ziņojumu, ar ko apliecina paziņojuma saņemšanu (“paziņojuma par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām saņemšanas apliecinājums”). |
| --- | --- |

d)

pēc publiskotās informācijas saņemšanas filiāles reģistrs nekavējoties nosūta ziņojumu, ar ko apliecina paziņojuma saņemšanu (“paziņojuma par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām saņemšanas apliecinājums”).

4.5.   Saziņas kļūdas

Ievieš atbilstīgus tehniskos pasākumus un procedūras, lai izskatītu jebkuru kļūdu saziņā starp reģistru un platformu.

5.   Datu saraksts, ar kuriem apmainās reģistri

5.1.   Publiskotās informācijas paziņojums filiālēm

Informācijas apmaiņu starp reģistriem, kas minēta Direktīvas (ES) 2017/1132 20. un 34. pantā, šajā pielikumā sauc par “publiskotās informācijas paziņojumu filiālēm”. Procedūru, kas izraisa šo paziņošanu, sauc par “informācijas publiskošanas gadījumu filiālēm”.

Katrā publiskotās informācijas paziņojumā filiālēm, kurš minēts 4.1. punktā, dalībvalstis apmainās ar šādiem datiem:

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (1) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Ar procedūru saistīti dati | | 1 | Elementu grupa |
| Spēkā stāšanās datums | Datums, kad stājusies spēkā procedūra, kas ietekmē sabiedrību | 1 | Datums |
| Procedūras veids | Procedūras veids, kas izraisa informācijas publiskošanas gadījumu filiālēm, kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 20. pantā | 1 | Kods
  (darbības izbeigšanas procedūras uzsākšana
  darbības izbeigšanas procedūras pabeigšana
  darbības izbeigšanas procedūras uzsākšana un pabeigšana
  darbības izbeigšanas procedūras atcelšana
  maksātnespējas procedūras uzsākšana
  maksātnespējas procedūras pabeigšana
  maksātnespējas procedūras uzsākšana un pabeigšana
  maksātnespējas procedūras atcelšana
  izslēgšana no reģistra) |
| Informācija par sabiedrību | | 1 | Elementu grupa |
| EVIN | Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, vienotais identifikācijas numurs | 1 | Identifikācijas numurs
  Sk. šā pielikuma 8. iedaļu par EVIN struktūru |
| Alternatīvs identifikācijas numurs | Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs) | 0...n | Identifikācijas numurs |
| Juridiskā forma | Juridiskās formas veids | 1 | Kods
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā |
| Nosaukums | Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, nosaukums | 1 | Teksts |
| Juridiskā adrese | Sabiedrības juridiskā adrese | 1 | Teksts |
| Reģistra nosaukums | Reģistra, kurā sabiedrība ir reģistrēta, nosaukums | 1 | Teksts |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (1)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Ar procedūru saistīti dati

1

Elementu grupa

Spēkā stāšanās datums

Datums, kad stājusies spēkā procedūra, kas ietekmē sabiedrību

1

Datums

Procedūras veids

Procedūras veids, kas izraisa informācijas publiskošanas gadījumu filiālēm, kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 20. pantā

1

Kods

(darbības izbeigšanas procedūras uzsākšana

darbības izbeigšanas procedūras pabeigšana

darbības izbeigšanas procedūras uzsākšana un pabeigšana

darbības izbeigšanas procedūras atcelšana

maksātnespējas procedūras uzsākšana

maksātnespējas procedūras pabeigšana

maksātnespējas procedūras uzsākšana un pabeigšana

maksātnespējas procedūras atcelšana

izslēgšana no reģistra)

Informācija par sabiedrību

1

Elementu grupa

EVIN

Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, vienotais identifikācijas numurs

1

Identifikācijas numurs

Sk. šā pielikuma 8. iedaļu par EVIN struktūru

Alternatīvs identifikācijas numurs

Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs)

0...n

Identifikācijas numurs

Juridiskā forma

Juridiskās formas veids

1

Kods

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā

Nosaukums

Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, nosaukums

1

Teksts

Juridiskā adrese

Sabiedrības juridiskā adrese

1

Teksts

Reģistra nosaukums

Reģistra, kurā sabiedrība ir reģistrēta, nosaukums

1

Teksts

Paziņojumā var ietvert arī tehniskos datus, kas vajadzīgi pareizai ziņojuma pārraidei.

Informācijas apmaiņa ietver arī tehniskos ziņojumus, kas vajadzīgi saņemšanas apliecinājuma, reģistrēšanas un atskaites nolūkos.

5.2.   Filiāles reģistrācijas paziņojums

Katrā filiāles reģistrācijas paziņojumā, kas minēts 4.2. punktā, dalībvalstis apmainās ar šādiem datiem:

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (2) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Reģistra, kurā sabiedrība ir reģistrēta, nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Filiāles dati | | 1 | Elementu grupa |
| Reģistrācijas datums | Datums, kurā filiāle tika reģistrēta | 1 | Datums |
| Spēkā stāšanās datums | Datums, kurā stājās spēkā filiāles atvēršana (ja pieejams) | 0 | Datums |
| Filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma | Filiāles, par kuru iesniegts paziņojums, nosaukums. Ja tas ir tāds pats kā sabiedrības nosaukums, šis lauks būtu jāatstāj tukšs | 0 | Teksts
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā |
| Filiāles papildu nosaukumi | Ja filiālei ir vairāk nekā viens nosaukums, var norādīt papildu nosaukumus | 0...n | Teksts |
| EVIN | Filiāles, par kuru iesniegts šis paziņojums, vienotais identifikācijas numurs | 1 | Identifikācijas numurs |
| Filiāles adrese | Filiāles, par kuru iesniegts paziņojums, adrese | 1 | Pilna adrese |
| Informācija par sabiedrību | | 1 | Elementu grupa |
| EVIN | Tās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs, kurai pieder filiāle | 1 | Identifikācijas numurs |
| Alternatīvs identifikācijas numurs | Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs) | 0...n | Identifikācijas numurs |
| Juridiskā forma | Juridiskās formas veids | 0 | Kods
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā |
| Nosaukums | Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, nosaukums | 0 | Teksts |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (2)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Reģistra, kurā sabiedrība ir reģistrēta, nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Filiāles dati

1

Elementu grupa

Reģistrācijas datums

Datums, kurā filiāle tika reģistrēta

1

Datums

Spēkā stāšanās datums

Datums, kurā stājās spēkā filiāles atvēršana (ja pieejams)

0

Datums

Filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma

Filiāles, par kuru iesniegts paziņojums, nosaukums. Ja tas ir tāds pats kā sabiedrības nosaukums, šis lauks būtu jāatstāj tukšs

0

Teksts

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā

Filiāles papildu nosaukumi

Ja filiālei ir vairāk nekā viens nosaukums, var norādīt papildu nosaukumus

0...n

Teksts

EVIN

Filiāles, par kuru iesniegts šis paziņojums, vienotais identifikācijas numurs

1

Identifikācijas numurs

Filiāles adrese

Filiāles, par kuru iesniegts paziņojums, adrese

1

Pilna adrese

Informācija par sabiedrību

1

Elementu grupa

EVIN

Tās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs, kurai pieder filiāle

1

Identifikācijas numurs

Alternatīvs identifikācijas numurs

Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs)

0...n

Identifikācijas numurs

Juridiskā forma

Juridiskās formas veids

0

Kods

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā

Nosaukums

Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, nosaukums

0

Teksts

Paziņojumā var ietvert arī tehniskos datus, kas vajadzīgi pareizai ziņojuma pārraidei.

Informācijas apmaiņa ietver arī tehniskos ziņojumus, kas vajadzīgi saņemšanas apliecinājuma, reģistrēšanas un atskaites nolūkos.

5.3.   Filiāles slēgšanas paziņojums

Katrā filiāles slēgšanas paziņojumā, kas minēts 4.3. punktā, dalībvalstis apmainās ar šādiem datiem:

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (3) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Reģistra, kurā sabiedrība ir reģistrēta, nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Filiāles dati | | 1 | Elementu grupa |
| Datums, kurā filiāle ir svītrota no reģistra | Datums, kurā filiāle tika svītrota no reģistra | 1 | Datums |
| Spēkā stāšanās datums | Datums, kurā stājās spēkā filiāles slēgšana (ja pieejams) | 0 | Datums |
| Filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma | Filiāles, par kuru iesniegts paziņojums, nosaukums. Ja tas ir tāds pats kā sabiedrības nosaukums, šis lauks būtu jāatstāj tukšs | 0 | Teksts
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā |
| Filiāles papildu nosaukumi | Ja filiālei ir vairāk nekā viens nosaukums, var norādīt papildu nosaukumus | 0...n | Teksts |
| EVIN | Filiāles, par kuru iesniegts šis paziņojums, vienotais identifikācijas numurs | 1 | Identifikācijas numurs |
| Informācija par sabiedrību | | 1 | Elementu grupa |
| EVIN | Tās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs, kurai pieder filiāle | 1 | Identifikācijas numurs |
| Alternatīvs identifikācijas numurs | Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs) | 0...n | Identifikācijas numurs |
| Juridiskā forma | Juridiskās formas veids | 0 | Kods
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā |
| Nosaukums | Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, nosaukums | 0 | Teksts |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (3)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Reģistra, kurā sabiedrība ir reģistrēta, nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Filiāles dati

1

Elementu grupa

Datums, kurā filiāle ir svītrota no reģistra

Datums, kurā filiāle tika svītrota no reģistra

1

Datums

Spēkā stāšanās datums

Datums, kurā stājās spēkā filiāles slēgšana (ja pieejams)

0

Datums

Filiāles nosaukums, ja tas atšķiras no sabiedrības nosaukuma

Filiāles, par kuru iesniegts paziņojums, nosaukums. Ja tas ir tāds pats kā sabiedrības nosaukums, šis lauks būtu jāatstāj tukšs

0

Teksts

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 30. panta 1. punkta d) apakšpunktā

Filiāles papildu nosaukumi

Ja filiālei ir vairāk nekā viens nosaukums, var norādīt papildu nosaukumus

0...n

Teksts

EVIN

Filiāles, par kuru iesniegts šis paziņojums, vienotais identifikācijas numurs

1

Identifikācijas numurs

Informācija par sabiedrību

1

Elementu grupa

EVIN

Tās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs, kurai pieder filiāle

1

Identifikācijas numurs

Alternatīvs identifikācijas numurs

Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs)

0...n

Identifikācijas numurs

Juridiskā forma

Juridiskās formas veids

0

Kods

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā

Nosaukums

Sabiedrības, par kuru iesniegts šis paziņojums, nosaukums

0

Teksts

Paziņojumā var ietvert arī tehniskos datus, kas vajadzīgi pareizai ziņojuma pārraidei.

Informācijas apmaiņa ietver arī tehniskos ziņojumus, kas vajadzīgi saņemšanas apliecinājuma, reģistrēšanas un atskaites nolūkos.

5.4.   Paziņojums par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām

Katrā paziņojumā par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām, kurš minēts 4.4. punktā, dalībvalstis apmainās ar šādiem datiem:

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (4) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Reģistra, kurā filiāle ir reģistrēta, nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Ar procedūru saistīti dati | | 1 | Elementu grupa |
| Procedūras veids | Procedūras veids, kas izraisa paziņojumu par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām | 1 | a) | izmaiņas sabiedrības nosaukumā; |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (4)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Paziņojuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Reģistra, kurā filiāle ir reģistrēta, nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Ar procedūru saistīti dati

1

Elementu grupa

Procedūras veids

Procedūras veids, kas izraisa paziņojumu par sabiedrības dokumentu un informācijas izmaiņām

1

a)

izmaiņas sabiedrības nosaukumā;

| b) | izmaiņas sabiedrības juridiskajā adresē; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas sabiedrības juridiskajā adresē;

| c) | izmaiņas sabiedrības reģistrācijas numurā reģistrā; |
| --- | --- |

c)

izmaiņas sabiedrības reģistrācijas numurā reģistrā;

| d) | izmaiņas sabiedrības juridiskajā formā; |
| --- | --- |

d)

izmaiņas sabiedrības juridiskajā formā;

| e) | izmaiņas 14. panta d) punktā minētajos dokumentos un informācijā; |
| --- | --- |

e)

izmaiņas 14. panta d) punktā minētajos dokumentos un informācijā;

| f) | izmaiņas 14. panta f) punktā minētajos dokumentos un informācijā |
| --- | --- |

f)

izmaiņas 14. panta f) punktā minētajos dokumentos un informācijā

Reģistrācijas datums

Datums, kurā tika reģistrētas izmaiņas sabiedrības dokumentos un informācijā

1

Datums

Spēkā stāšanās datums

Datums, kurā stājas spēkā izmaiņas sabiedrības dokumentos un informācijā (ja pieejams)

0

Datums

Attiecīgie dati, kas jāatjaunina atkarībā no procedūras veida

Izmaiņas informācijā par sabiedrību

1

Viens no šādiem elementiem:

| a) | sabiedrības jaunais nosaukums un iepriekšējais nosaukums; |
| --- | --- |

a)

sabiedrības jaunais nosaukums un iepriekšējais nosaukums;

| b) | sabiedrības jaunā juridiskā adrese un iepriekšējā juridiskā adrese; |
| --- | --- |

b)

sabiedrības jaunā juridiskā adrese un iepriekšējā juridiskā adrese;

| c) | sabiedrības jaunais reģistrācijas numurs reģistrā un iepriekšējais reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

c)

sabiedrības jaunais reģistrācijas numurs reģistrā un iepriekšējais reģistrācijas numurs;

| d) | sabiedrības jaunā juridiskā forma un iepriekšējā juridiskā forma; |
| --- | --- |

d)

sabiedrības jaunā juridiskā forma un iepriekšējā juridiskā forma;

| e) | jaunie, 14. panta d) punktā minētie dokumenti un informācija (pielikumi ir iespējami), kas ietver šādus datus:






  — | informācija par to, vai tā ir fiziska vai juridiska persona. |
| --- | --- | --- |

e)

jaunie, 14. panta d) punktā minētie dokumenti un informācija (pielikumi ir iespējami), kas ietver šādus datus:

—

informācija par to, vai tā ir fiziska vai juridiska persona.

| — | Fiziskas personas gadījumā:






  — | vārds, uzvārds, |
| --- | --- | --- |

—

Fiziskas personas gadījumā:

—

vārds, uzvārds,

| — | dzimšanas datums (ja zināms), pretējā gadījumā – valsts identifikācijas numurs. |
| --- | --- |

—

dzimšanas datums (ja zināms), pretējā gadījumā – valsts identifikācijas numurs.

| — | Juridiskas personas gadījumā:






  — | sabiedrības nosaukums, |
| --- | --- | --- |

—

Juridiskas personas gadījumā:

—

sabiedrības nosaukums,

| — | sabiedrības EVIN vai (ja pieejams) cits reģistrācijas numurs, ja tā nav kāda no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām, |
| --- | --- |

—

sabiedrības EVIN vai (ja pieejams) cits reģistrācijas numurs, ja tā nav kāda no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām,

| — | juridiskā forma. |
| --- | --- |

—

juridiskā forma.

| — | Neatkarīgi no tā, vai tā ir fiziska vai juridiska persona:






  — | adrese (ja pieejama reģistrā), |
| --- | --- | --- |

—

Neatkarīgi no tā, vai tā ir fiziska vai juridiska persona:

—

adrese (ja pieejama reģistrā),

| — | informācija par to, vai tā ir iecelšana amatā vai atbrīvošana no amata, vai spēkā esošas iecelšanas amatā atjaunināšana, |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai tā ir iecelšana amatā vai atbrīvošana no amata, vai spēkā esošas iecelšanas amatā atjaunināšana,

| — | informācija par to, vai uz personu attiecas 14. panta d) punkta i) apakšpunkts vai 14. panta d) punkta ii) apakšpunkts, |
| --- | --- |

—

informācija par to, vai uz personu attiecas 14. panta d) punkta i) apakšpunkts vai 14. panta d) punkta ii) apakšpunkts,

| — | ja uz personām attiecas 14. panta d) punkta i) apakšpunkts – informācija par to, vai personas, kas pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, to var darīt atsevišķi vai tām jārīkojas kopīgi; vajadzības gadījumā ir iespējams sniegt papildu informāciju dokumentā vai tekstā vai – citos gadījumos – aprakstu, kas izklāstīts dokumentā vai tekstā, |
| --- | --- |

—

ja uz personām attiecas 14. panta d) punkta i) apakšpunkts – informācija par to, vai personas, kas pilnvarotas pārstāvēt sabiedrību, to var darīt atsevišķi vai tām jārīkojas kopīgi; vajadzības gadījumā ir iespējams sniegt papildu informāciju dokumentā vai tekstā vai – citos gadījumos – aprakstu, kas izklāstīts dokumentā vai tekstā,

| — | amats, |
| --- | --- |

—

amats,

| — | iespēja iesniegt dokumentu vai tekstu, kurā aprakstīti iespējamie pārstāvības pilnvaru ierobežojumi (piemēram, darījumdarbības vērtība un veids), |
| --- | --- |

—

iespēja iesniegt dokumentu vai tekstu, kurā aprakstīti iespējamie pārstāvības pilnvaru ierobežojumi (piemēram, darījumdarbības vērtība un veids),

| — | iespēja iesniegt tikai dokumentus par personām, uz kurām attiecas 14. panta d) punkta ii) apakšpunkts |
| --- | --- |

—

iespēja iesniegt tikai dokumentus par personām, uz kurām attiecas 14. panta d) punkta ii) apakšpunkts

| f) | jaunie, 14. panta f) punktā minētie dokumenti un informācija (pielikumi ir iespējami), kas ietver šādus metadatus: finanšu gads. |
| --- | --- |

f)

jaunie, 14. panta f) punktā minētie dokumenti un informācija (pielikumi ir iespējami), kas ietver šādus metadatus: finanšu gads.

Papildu dati, kas neobligāti jāiesniedz attiecībā uz 14. panta d) punktu

Izmaiņas informācijā par sabiedrību

0...n

Neobligātie dati:

| — | valsts piešķirtais personas identifikācijas numurs |
| --- | --- |

—

valsts piešķirtais personas identifikācijas numurs

| — | personu apliecinoša dokumenta (personas apliecības, pases) numurs |
| --- | --- |

—

personu apliecinoša dokumenta (personas apliecības, pases) numurs

| — | pilsonība(-as) |
| --- | --- |

—

pilsonība(-as)

| — | dzimšanas vieta |
| --- | --- |

—

dzimšanas vieta

Informācija par sabiedrību

1

Elementu grupa

EVIN

Tās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs, kurai pieder filiāle

1

Identifikācijas numurs

Alternatīvs identifikācijas numurs

Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs)

0...n

Identifikācijas numurs

Jaunos dokumentus un informāciju, kas minēti Direktīvas (ES) 2017/1132 14. panta f) punktā, nenosūta filiāles reģistram, ja attiecīgā dalībvalsts piemēro minētās direktīvas 31. panta otrajā daļā minēto iespēju.

Paziņojumā var ietvert arī tehniskos datus, kas vajadzīgi pareizai ziņojuma pārraidei.

Informācijas apmaiņa ietver arī tehniskos ziņojumus, kas vajadzīgi saņemšanas apliecinājuma, reģistrēšanas un atskaites nolūkos.

5.5.   Pārrobežu apvienošanās paziņojums

Informācijas apmaiņu starp reģistriem, kas minēta Direktīvas (ES) 2017/1132 130. pantā, šajā pielikumā sauc par “pārrobežu apvienošanās paziņojumu”. Katrā pārrobežu apvienošanās paziņojumā, kas minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 130. pantā, dalībvalstis apmainās ar šādiem datiem:

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (5) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Organizācija, kas izdevusi šo paziņojumu | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Organizācija, kurai ir adresēts šis paziņojums | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Ar apvienošanos saistīti dati | | 1 | Elementu grupa |
| Spēkā stāšanās datums | Datums, kurā stājās spēkā apvienošanās | 1 | Datums |
| Apvienošanās veids | Apvienošanās veids, kā definēts Direktīvas (ES) 2017/1132 119. panta 2. punktā | 1 | Kods
  (pārrobežu apvienošanās iegādājoties
  pārrobežu apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību
  pārrobežu apvienošanās – pilnībā piederoša sabiedrība) |
| Jaunizveidotā sabiedrība | | 1 | Elementu grupa |
| EVIN | Apvienošanās rezultātā jaunizveidotās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs | 1 | Identifikācijas numurs
  Sk. šā pielikuma 8. iedaļu par EVIN struktūru |
| Alternatīvi identifikācijas numuri | Citi identifikācijas numuri | 0...n | Identifikācijas numurs |
| Juridiskā forma | Juridiskās formas veids | 1 | Kods
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā |
| Nosaukums | Apvienošanās rezultātā jaunizveidotās sabiedrības nosaukums | 1 | Teksts |
| Juridiskā adrese | Apvienošanās rezultātā jaunizveidotās sabiedrības juridiskā adrese | 1 | Teksts |
| Reģistra nosaukums | Reģistra nosaukums, kurā reģistrēta jaunizveidotā sabiedrība | 1 | Teksts |
| Apvienošanā iesaistītā sabiedrība | | 1...n | Elementu grupa |
| EVIN | Apvienošanā iesaistītās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs | 1 | Identifikācijas numurs
  Sk. šā pielikuma 8. iedaļu par EVIN struktūru |
| Alternatīvi identifikācijas numuri | Citi identifikācijas numuri | 0...n | Identifikācijas numurs |
| Juridiskā forma | Juridiskās formas veids | 1 | Kods
  Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā |
| Nosaukums | Apvienošanā iesaistītās sabiedrības nosaukums | 1 | Teksts |
| Juridiskā adrese | Apvienošanā iesaistītās sabiedrības juridiskā adrese | 0...1 | Teksts |
| Reģistra nosaukums | Reģistrs, kurā bija reģistrēta apvienošanā iesaistītā sabiedrība | 1 | Teksts |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (5)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Paziņojuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Organizācija, kas izdevusi šo paziņojumu

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Organizācija, kurai ir adresēts šis paziņojums

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Ar apvienošanos saistīti dati

1

Elementu grupa

Spēkā stāšanās datums

Datums, kurā stājās spēkā apvienošanās

1

Datums

Apvienošanās veids

Apvienošanās veids, kā definēts Direktīvas (ES) 2017/1132 119. panta 2. punktā

1

Kods

(pārrobežu apvienošanās iegādājoties

pārrobežu apvienošanās, veidojot jaunu sabiedrību

pārrobežu apvienošanās – pilnībā piederoša sabiedrība)

Jaunizveidotā sabiedrība

1

Elementu grupa

EVIN

Apvienošanās rezultātā jaunizveidotās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs

1

Identifikācijas numurs

Sk. šā pielikuma 8. iedaļu par EVIN struktūru

Alternatīvi identifikācijas numuri

Citi identifikācijas numuri

0...n

Identifikācijas numurs

Juridiskā forma

Juridiskās formas veids

1

Kods

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā

Nosaukums

Apvienošanās rezultātā jaunizveidotās sabiedrības nosaukums

1

Teksts

Juridiskā adrese

Apvienošanās rezultātā jaunizveidotās sabiedrības juridiskā adrese

1

Teksts

Reģistra nosaukums

Reģistra nosaukums, kurā reģistrēta jaunizveidotā sabiedrība

1

Teksts

Apvienošanā iesaistītā sabiedrība

1...n

Elementu grupa

EVIN

Apvienošanā iesaistītās sabiedrības vienotais identifikācijas numurs

1

Identifikācijas numurs

Sk. šā pielikuma 8. iedaļu par EVIN struktūru

Alternatīvi identifikācijas numuri

Citi identifikācijas numuri

0...n

Identifikācijas numurs

Juridiskā forma

Juridiskās formas veids

1

Kods

Kā minēts Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā

Nosaukums

Apvienošanā iesaistītās sabiedrības nosaukums

1

Teksts

Juridiskā adrese

Apvienošanā iesaistītās sabiedrības juridiskā adrese

0...1

Teksts

Reģistra nosaukums

Reģistrs, kurā bija reģistrēta apvienošanā iesaistītā sabiedrība

1

Teksts

Paziņojumā var ietvert arī tehniskos datus, kas vajadzīgi pareizai ziņojuma pārraidei.

Informācijas apmaiņa ietver arī tehniskos ziņojumus, kas vajadzīgi saņemšanas apliecinājuma, reģistrēšanas un atskaites nolūkos.

6.   Standarta ziņojuma formāta struktūra

Informācijas apmaiņa starp reģistriem, platformu un portālu pamatojas uz standarta datu strukturēšanas metodēm un izpaužas standarta ziņojuma formātā, piemēram, XML.

7.   Datu platforma

Lai platforma varētu pildīt savas funkcijas, tai sniedz šāda veida datus:

| a) | datus, kas ļauj identificēt sistēmas, kas ir saistītas ar platformu. Šie dati var ietvert URL vai jebkuru citu numuru vai kodu, kas nepārprotami identificē katru sistēmu KSSS ietvaros; |
| --- | --- |

a)

datus, kas ļauj identificēt sistēmas, kas ir saistītas ar platformu. Šie dati var ietvert URL vai jebkuru citu numuru vai kodu, kas nepārprotami identificē katru sistēmu KSSS ietvaros;

| b) | Direktīvas (ES) 2017/1132 19. panta 2. punktā uzskaitīto ziņu indeksu. Šos datus izmanto, lai nodrošinātu konsekventus un ātrus meklēšanas pakalpojumu rezultātus. Ja platformai šie dati indeksācijas veikšanai nav sniegti, dalībvalstis meklēšanas pakalpojumu sniegšanas nolūkā dara pieejamas minētās ziņas tādā veidā, kas garantē to pašu pakalpojuma līmeni, ko nodrošina platforma; |
| --- | --- |

b)

Direktīvas (ES) 2017/1132 19. panta 2. punktā uzskaitīto ziņu indeksu. Šos datus izmanto, lai nodrošinātu konsekventus un ātrus meklēšanas pakalpojumu rezultātus. Ja platformai šie dati indeksācijas veikšanai nav sniegti, dalībvalstis meklēšanas pakalpojumu sniegšanas nolūkā dara pieejamas minētās ziņas tādā veidā, kas garantē to pašu pakalpojuma līmeni, ko nodrošina platforma;

| c) | sabiedrību vienotos identifikācijas numurus, kas minēti Direktīvas (ES) 2017/1132 16. panta 1. punktā, un filiāļu vienotos identifikācijas numurus, kuri minēti Direktīvas (ES) 2017/1132 29. panta 4. punktā. Šos identifikācijas numurus izmanto, lai nodrošinātu reģistru sadarbspēju ar platformas starpniecību; |
| --- | --- |

c)

sabiedrību vienotos identifikācijas numurus, kas minēti Direktīvas (ES) 2017/1132 16. panta 1. punktā, un filiāļu vienotos identifikācijas numurus, kuri minēti Direktīvas (ES) 2017/1132 29. panta 4. punktā. Šos identifikācijas numurus izmanto, lai nodrošinātu reģistru sadarbspēju ar platformas starpniecību;

| d) | citus operatīvos datus, kas ir vajadzīgi, lai platforma varētu nodrošināt pareizu un efektīvu meklēšanas pakalpojuma darbību un reģistru sadarbspēju. Minētie dati var ietvert kodu sarakstus, atsauces datus, glosārijus un metadatu attiecīgos tulkojumus, kā arī reģistrēšanas un atskaites datus. |
| --- | --- |

d)

citus operatīvos datus, kas ir vajadzīgi, lai platforma varētu nodrošināt pareizu un efektīvu meklēšanas pakalpojuma darbību un reģistru sadarbspēju. Minētie dati var ietvert kodu sarakstus, atsauces datus, glosārijus un metadatu attiecīgos tulkojumus, kā arī reģistrēšanas un atskaites datus.

Datus un metadatus, ar kuriem rīkojas platforma, apstrādā un uzglabā atbilstīgi drošības standartiem, kas izklāstīti šā pielikuma 3. iedaļā.

8.   Vienotā identifikācijas numura struktūra un izmantošana

Vienoto identifikācijas numuru saziņā starp reģistriem sauc par EVIN (Eiropas vienotais identifikācijas numurs).

EVIN struktūra atbilst ISO 6523 un ietver šādus elementus:

| EVIN elements | Apraksts | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- |
| Valsts kods | Elementi, kas ļauj identificēt reģistra dalībvalsti | Obligāts |
| Reģistra identifikators | Elementi, kas ļauj attiecīgi identificēt sabiedrības un filiāles izcelsmes valsts reģistru | Obligāts |
| Reģistrācijas numurs | Sabiedrības/filiāles numurs nozīmē sabiedrības/filiāles reģistrācijas numuru izcelsmes valsts reģistrā | Obligāts |
| Verifikācijas cipars | Elements, kas ļauj izvairīties no identificēšanas kļūdām | Fakultatīvs |

EVIN elements

Apraksts

Papildu apraksts

Valsts kods

Elementi, kas ļauj identificēt reģistra dalībvalsti

Obligāts

Reģistra identifikators

Elementi, kas ļauj attiecīgi identificēt sabiedrības un filiāles izcelsmes valsts reģistru

Obligāts

Reģistrācijas numurs

Sabiedrības/filiāles numurs nozīmē sabiedrības/filiāles reģistrācijas numuru izcelsmes valsts reģistrā

Obligāts

Verifikācijas cipars

Elements, kas ļauj izvairīties no identificēšanas kļūdām

Fakultatīvs

EVID izmanto, lai nepārprotami identificētu sabiedrības un filiāles, veicot informācijas apmaiņu starp reģistriem ar platformas palīdzību.

9.   Sistēmas un platformas sniegto informācijas tehnoloģiju pakalpojumu darbības metodes

Informācijas izplatīšanai un apmaiņai sistēmas pamatā ir šāda tehniskās darbības metode:

Image 1

Attiecībā uz ziņojumu piegādi attiecīgajā valodā platforma nodrošina atsauces datu artefaktus, piemēram, kodu sarakstus, kontrolētas vārdnīcas un glosārijus. Attiecīgos gadījumos tos iztulko Savienības oficiālajās valodās. Ja iespējams, izmanto atzītus standartus un standartizētus ziņojumus.

Komisija sniedz dalībvalstīm papildu informāciju par darbības tehnisko metodi un platformas sniegto informācijas tehnoloģiju pakalpojumu īstenošanu.

10.   Meklēšanas kritēriji

Veicot meklēšanu, izvēlas vismaz vienu valsti.

Portāls piedāvā šādus saskaņotus meklēšanas kritērijus:

| — | sabiedrības nosaukums, |
| --- | --- |

—

sabiedrības nosaukums,

| — | sabiedrības vai filiāles reģistrācijas numurs valsts reģistrā. |
| --- | --- |

—

sabiedrības vai filiāles reģistrācijas numurs valsts reģistrā.

Papildu meklēšanas kritēriji var būt pieejami portālā.

11.   Maksājumu veikšanas kārtība

Attiecībā uz dokumentiem un ziņām, par kuriem dalībvalstis iekasē maksu, un kas ir darīti pieejami e-tiesiskuma portālā, izmantojot KSSS, sistēma ļauj lietotājiem samaksāt tiešsaistē, izmantojot plaši izmantotus maksājumu veikšanas līdzekļus, piemēram, kredītkartes un debetkartes.

Sistēma var piedāvāt arī alternatīvas tiešsaistes maksājumu metodes, piemēram, bankas pārskaitījumus vai virtuālos maciņus (iemaksas).

12.   Paskaidrojošie apzīmējumi

Attiecībā uz ziņām un dokumentu veidiem, kas uzskaitīti Direktīvas (ES) 2017/1132 14. pantā, dalībvalstis sniedz šādus paskaidrojošus apzīmējumus:

| a) | katras ziņas un dokumenta īss nosaukums (piemēram, “Statūti”); |
| --- | --- |

a)

katras ziņas un dokumenta īss nosaukums (piemēram, “Statūti”);

| b) | vajadzības gadījumā katra dokumenta vai ziņas satura īss apraksts, fakultatīvi ietverot informāciju par dokumenta juridisko spēku. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā katra dokumenta vai ziņas satura īss apraksts, fakultatīvi ietverot informāciju par dokumenta juridisko spēku.

13.   Pakalpojumu pieejamība

Pakalpojumu sniedz 24 stundas dienā un 7 dienas nedēļā, sistēmas pieejamības rādītājs ir vismaz 98 %, izņemot paredzētās tehniskās apkopes darbības.

Dalībvalstis paziņo Komisijai par tehniskās apkopes darbībām šādi:

| a) | 5 darbdienas pirms tehniskās apkopes darbībām, kas var izraisīt pakalpojumu nepieejamību līdz 4 stundām; |
| --- | --- |

a)

5 darbdienas pirms tehniskās apkopes darbībām, kas var izraisīt pakalpojumu nepieejamību līdz 4 stundām;

| b) | 10 darbdienas pirms tehniskās apkopes darbībām, kas var izraisīt pakalpojumu nepieejamību līdz 12 stundām; |
| --- | --- |

b)

10 darbdienas pirms tehniskās apkopes darbībām, kas var izraisīt pakalpojumu nepieejamību līdz 12 stundām;

| c) | 30 darbdienas pirms infrastruktūras datoru telpas tehniskās apkopes, kas var izraisīt pakalpojumu nepieejamību līdz 6 dienām gadā. |
| --- | --- |

c)

30 darbdienas pirms infrastruktūras datoru telpas tehniskās apkopes, kas var izraisīt pakalpojumu nepieejamību līdz 6 dienām gadā.

Ciktāl iespējams, tehniskās apkopes darbības plāno ārpus darba laika (no plkst. 19.00 līdz 8.00 pēc Viduseiropas laika).

Ja dalībvalstis ir noteikušas fiksētus iknedēļas apkopes periodus, tās informē Komisiju par laiku un nedēļas dienu, kad plānota šāda fiksēta iknedēļas apkope. Neskarot pienākumus, kas minēti iepriekš otrās daļas a)–c) apakšpunktā, ja dalībvalstu sistēmas kļūst nepieejamas šāda fiksēta apkopes perioda laikā, dalībvalstis var izvēlēties neziņot Komisijai par katru atsevišķu gadījumu.

Dalībvalsts sistēmas neparedzētu tehnisku problēmu gadījumā dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju par sistēmas nepieejamību un par paredzamo termiņu darba atsākšanai, ja tas ir zināms.

Centrālās platformas vai portāla neparedzētu problēmu gadījumā Komisija nekavējoties informē dalībvalstis par platformas vai portāla nepieejamību, un par plānoto termiņu pakalpojuma atsākšanai, ja tas ir zināms.

14.   Papildu piekļuves punkti

14.1.   Papildu piekļuves punkti KSSS saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 22. panta 4. punkta pirmo daļu

14.1.1.   Procedūra

Dalībvalstis sniedz informāciju par papildu piekļuves punktu izveides plānoto grafiku, papildu piekļuves punktu skaitu, kas pievienosies platformai un tās(-o) personas(-u) kontaktinformāciju, ar kuru(-ām) sazināties, lai izveidotu tehnisko savienojumu.

Komisija sniedz dalībvalstīm vajadzīgo tehnisko informāciju un atbalstu, lai pārbaudītu un uzturētu katra papildu piekļuves punkta sasaisti ar platformu.

14.1.2.   Tehniskās prasības

Lai platformai pievienotu papildu piekļuves punktus, dalībvalstis ievēro attiecīgās, šajā pielikumā izklāstītās tehniskās specifikācijas, tostarp drošības prasības attiecībā uz datu pārraidi, izmantojot papildu piekļuves punktus.

Ja, izmantojot papildu piekļuves punktu, ir nepieciešams izdarīt maksājumu, dalībvalstis nodrošina maksājumu izdarīšanas metodes pēc savas izvēles un īsteno saistītās maksājumu operācijas.

Pirms savienojums ar platformu sāk darboties un pirms jebkādu būtisku izmaiņu ieviešanas esošajā savienojumā, dalībvalstis veic pienācīgas pārbaudes.

Pēc tam, kad papildu piekļuves punkts ir sekmīgi pievienojies platformai, dalībvalstis informē Komisiju par visām plānotām būtiskām izmaiņām, kas skar piekļuves punktu un kas var ietekmēt platformas darbību, jo īpaši par piekļuves punkta slēgšanu. Dalībvalstis nodrošina pietiekamu tehnisko informāciju attiecībā uz izmaiņām, lai būtu iespējams pienācīgi integrēt visas saistītās izmaiņas.

Dalībvalstis katrā papildu piekļuves punktā norāda, ka meklēšanas pakalpojumu sniedz ar KSSS starpniecību.

14.2.   Papildu piekļuves punkti KSSS saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 22. panta 4. punkta otro daļu

14.2.1.   Procedūra

Komisija novērtē visus saņemtos pieprasījumus par papildu piekļuves punktu izveidi saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 22. panta 4. punkta otro daļu.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedz visu informāciju, kas vajadzīga pieprasījuma pienācīgai novērtēšanai.

Komisija sniedz pieprasījuma iesniedzējam vajadzīgo tehnisko informāciju un atbalstu, lai pārbaudītu un izvērstu katra papildu piekļuves punkta izveidi platformas ietvaros.

14.2.2.   Tehniskās prasības

Lai platformas ietvaros izveidotu papildu piekļuves punktus, pieprasījuma iesniedzējs ievēro attiecīgās, šajā pielikumā izklāstītās tehniskās specifikācijas, tostarp drošības prasības attiecībā uz datu pārraidi, izmantojot papildu piekļuves punktus.

Ja, izmantojot papildu piekļuves punktu, ir nepieciešams izdarīt maksājumu, pieprasījuma iesniedzējs nodrošina maksājumu izdarīšanas metodes pēc savas izvēles un īsteno saistītās maksājumu operācijas.

Pirms papildu piekļuves punkta izveides platformas ietvaros un pirms jebkādu būtisku izmaiņu ieviešanas esošajā savienojumā, pieprasījuma iesniedzējs veic pienācīgas pārbaudes.

Pēc tam, kad papildu piekļuves punkts ir sekmīgi izveidots platformas ietvaros, pieprasījuma iesniedzējs informē Komisiju par visām plānotām būtiskām izmaiņām, kas skar piekļuves punktu un kas var ietekmēt platformas darbību, jo īpaši par piekļuves punkta slēgšanu. Pieprasījuma iesniedzējs nodrošina pietiekamu tehnisko informāciju attiecībā uz izmaiņām, lai būtu iespējams pienācīgi integrēt visas saistītās izmaiņas.

Pieprasījuma iesniedzējs katrā papildu piekļuves punktā norāda, ka meklēšanas pakalpojumu sniedz ar KSSS starpniecību.

14.3.   Prasības, kas piemērojamas papildu piekļuves punktiem saskaņā ar 22. panta 4. punkta pirmo un otro daļu

Komisija informē dalībvalstis par saņemto pieprasījumu.

Tehniskās prasības ietver arī pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka papildu piekļuves punkti neietekmē nedz KSSS pareizu darbību, nedz atbilstību drošuma, drošības un datu aizsardzības prasībām, pienācīgi ņemot vērā katras puses attiecīgo atbildību tajā sistēmas daļā, kura ir šīs puses tehniskajā kontrolē.

15.   Informācijas apmaiņa par vadītājiem, kas atstādināti no amata

15.1.   Ievads

Direktīvas (ES) 2017/1132 13.i panta 4. punktā minētā informācijas apmaiņa attiecas uz gadījumiem, kad pēc tiesas vai dalībvalsts citas kompetentās iestādes lēmuma, kas pieņemts uz šīs dalībvalsts tiesību aktu pamata, personai liegts kļūt par vadītāju kādā no minētās direktīvas II pielikumā uzskaitīto sabiedrību veidiem.

Informācijas apmaiņa neattiecas uz gadījumiem, kad saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai pēc tiesas vai dalībvalsts citas kompetentās iestādes lēmuma, kas pieņemts uz šīs dalībvalsts tiesību aktu pamata, persona vispār nevar slēgt līgumus, vai tās vispārējā tiesībspēja ir ierobežota un tādēļ tā nevar kļūt par vadītāju kādā no pirmajā daļā minēto sabiedrību veidiem.

Informācijas apmaiņa neattiecas uz gadījumiem, kuri pamatojas uz īpašiem noteikumiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 91. panta 1. punktā paredzētajiem noteikumiem par piemērotību un atbilstību.

Ja saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem juridiskajām personām ir atļauts būt par vadītājiem kādā no pirmajā daļā minēto sabiedrību veidiem, uz šādām juridiskajām personām attiecas informācijas apmaiņas darbības joma. Katra dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par to, vai tās tiesību aktos ir paredzēta šī iespēja.

15.2.   Metodes informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm

Informācijas apmaiņai starp reģistriem saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/1132 13.i pantu izmanto turpmāk izklāstīto metodi.

Šajā iedaļā minētos vaicājumus un atbildes nosūta ar KSSS starpniecību, izmantojot pilnīgu (end-to-end) šifrēšanu.

Dalībvalstis apmainās ar informāciju, kas vajadzīga, lai savstarpēji saskaņotu šajā iedaļā minētos vaicājumus un atbildes attiecībā uz vienu un to pašu pieprasījumu.

15.2.1.   Informācijas apmaiņas pirmais līmenis

15.2.1.1.   Pirmā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata

Dalībvalstu kompetentās iestādes, izmantojot KSSS, var pieprasīt informāciju no vienas vai vairākām dalībvalstīm par to, vai persona, kas piesakās uz vadītāja amatu kādā no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitīto sabiedrību veidiem, ir atstādināta no amata vai reģistrēta kādā no dalībvalstu reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata.

Pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts lemj par to, kurai(-ām) dalībvalstij(-īm) vaicājums tiek nosūtīts. Vaicājumus nosūta, lai nodrošinātu efektīvu, lietderīgu un ātru informācijas apmaiņu.

Katrs vaicājums attiecas uz vienu personu un ietver personas identificēšanai vajadzīgos datus. Pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts apstrādā šādus datus saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679. Dalībvalstis nodrošina to, ka datu apmaiņā tiek izmantoti tikai vajadzīgie dati un tikai tie dati, kas attiecas uz konkrēto pieteikuma iesniedzēju.

15.2.1.2.   Pirmā līmeņa atbilde par atstādināšanu no amata

Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes pēc vaicājuma saņemšanas nekavējoties sniedz atbildi, izmantojot KSSS.

Atbildē norāda, vai vaicājumā identificētā persona ir atstādināta no amata vai reģistrēta kādā no pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata.

Ja atbilde ir tāda, ka persona ir atstādināta no amata vai reģistrēta kādā no reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata, pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts savā atbildē var norādīt to, kādi konkrētie, pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts sniegtie dati atbilst datiem, kas ir pieejami pieprasījuma saņēmējā dalībvalstī, un kādus konkrētos, vaicājumā iekļautos datus pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts nevar apstiprināt, jo tie nav reģistrēti tās reģistros.

Vajadzības gadījumā pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts var lūgt pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti sniegt papildu datus, lai nodrošinātu personas nepārprotamu identifikāciju. Šādus datus apstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679.

15.2.2.   Informācijas apmaiņas otrais līmenis

Papildu informācijas apmaiņa var notikt, izmantojot citus piemērotus līdzekļus, nevis KSSS. Ja informācijas apmaiņa otrajā līmenī tiek veikta ar KSSS starpniecību, piemēro 15.2.2.1., 15.2.2.2., 15.3.3. un 15.3.4. punktā izklāstītos noteikumus.

15.2.2.1.   Otrā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata

Ja pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts pirmā līmeņa atbildē norāda, ka konkrētā persona ir atstādināta no amata vai reģistrēta kādā no šīs dalībvalsts reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata, pieprasījuma iesniedzējas dalībvalstis var pieprasīt no pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts papildu informāciju par pirmā līmeņa vaicājumā identificēto personu.

Otrā līmeņa vaicājums attiecas uz to pašu personu kā pirmā līmeņa vaicājums un pirmā līmeņa atbilde.

15.2.2.2.   Otrā līmeņa atbilde par atstādināšanu no amata

Pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem var lemt par to, kādu papildu informāciju sniegt. Ja minētās dalībvalsts tiesību aktos turpmāka informācijas apmaiņa nav atļauta, tā attiecīgi informē pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti.

15.3.   Detalizēts datu saraksts

Lai apmainītos ar informāciju par vadītājiem, kas atstādināti no amata, dalībvalstis ieļauj turpmāk izklāstītos datus.

15.3.1.   Pirmā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (7) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Šā vaicājuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Šā vaicājuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Pirmā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata
  Ja persona, kura piesakās uz vadītāja amatu, ir fiziska persona | | | |
| Vārds | Tās personas vārds, kura piesakās uz vadītāja amatu | 1 | Teksts |
| Uzvārds | Tās personas uzvārds, kura piesakās uz vadītāja amatu | 1 | Teksts |
| Dzimšanas datums | Tās personas dzimšanas datums, kura piesakās uz vadītāja amatu | 1 | Datums |
| Papildu identifikācijas dati | Papildu datus apstrādā saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem un atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679 | 0...n | Teksts/datums/identifikators |
| Pirmā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata
  Ja persona, kura piesakās uz vadītāja amatu, ir juridiska persona | | | |
| Tiesību subjekta nosaukums | Tā tiesību subjekta nosaukums, kurš piesakās uz vadītāja amatu | 1 | Teksts |
| Juridiskā forma | Tā tiesību subjekta juridiskā forma, kurš piesakās uz vadītāja amatu | 1 | Kods
  Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā minētās sabiedrības vai citas juridiskās formas, ja uz tiesību subjektu neattiecas Direktīvas (ES) 2017/1132 darbības joma |
| EVIN | EVID, ja tā ir kāda no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām | 1 | Identifikācijas numurs |
| Cits reģistrācijas numurs | Cits reģistrācijas numurs, ja tā nav kāda no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām | 0 | Identifikācijas numurs |
| Alternatīvs identifikācijas numurs | Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs) | 0...n | Identifikācijas numurs |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (7)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Šā vaicājuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Šā vaicājuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Pirmā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata

Ja persona, kura piesakās uz vadītāja amatu, ir fiziska persona

Vārds

Tās personas vārds, kura piesakās uz vadītāja amatu

1

Teksts

Uzvārds

Tās personas uzvārds, kura piesakās uz vadītāja amatu

1

Teksts

Dzimšanas datums

Tās personas dzimšanas datums, kura piesakās uz vadītāja amatu

1

Datums

Papildu identifikācijas dati

Papildu datus apstrādā saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem un atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679

0...n

Teksts/datums/identifikators

Pirmā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata

Ja persona, kura piesakās uz vadītāja amatu, ir juridiska persona

Tiesību subjekta nosaukums

Tā tiesību subjekta nosaukums, kurš piesakās uz vadītāja amatu

1

Teksts

Juridiskā forma

Tā tiesību subjekta juridiskā forma, kurš piesakās uz vadītāja amatu

1

Kods

Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā minētās sabiedrības vai citas juridiskās formas, ja uz tiesību subjektu neattiecas Direktīvas (ES) 2017/1132 darbības joma

EVIN

EVID, ja tā ir kāda no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām

1

Identifikācijas numurs

Cits reģistrācijas numurs

Cits reģistrācijas numurs, ja tā nav kāda no Direktīvas (ES) 2017/1132 II pielikumā uzskaitītajām sabiedrībām

0

Identifikācijas numurs

Alternatīvs identifikācijas numurs

Citi sabiedrības identifikācijas numuri (piemēram, juridiskās personas identifikācijas numurs)

0...n

Identifikācijas numurs

Dalībvalstis sniedz informāciju par identifikācijas līdzekļiem, kas vajadzīgi efektīvai informācijas apmaiņai par vadītājiem, kas atstādināti no amata. Minētā informācija var ietvert tādu datu sniegšanu, kas ir vajadzīgi, lai identificētu personas, uz kurām attiecas pieprasījums.

Informācijas apmaiņā dalībvalstis var arī izmantot e-identifikācijas līdzekļus, lai identificētu personas.

Vaicājumus, kas attiecas uz juridisku personu, nosūta tikai tām dalībvalstīm, kurās juridiskām personām ir atļauts kļūt par sabiedrību vadītājiem un kurās ir atļauta šādu juridisku personu atstādināšana no amata.

15.3.2.   Pirmā līmeņa atbilde par atstādināšanu no amata

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (8) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Šīs atbildes nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Šīs atbildes izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Jā/nē/nav pietiekamu datu identifikācijai | “Jā” tad, ja persona ir atstādināta no amata vai reģistrēta kādā no šīs dalībvalsts reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata
  “Nē” tad, ja persona nav atstādināta no amata vai nav reģistrēta kādā no šīs dalībvalsts reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata
  “Nav pietiekamu datu identifikācijai” tad, ja sniegtie dati neļauj nepārprotami identificēt personu un ir vajadzīgs vairāk informācijas. | 1 | Izvēlēties vienu iespēju |
| Ir vajadzīgi papildu identifikācijas dati | Norādīt, kādi dati ir vajadzīgi nepārprotamai identifikācijai | 1...n (tikai tad, ja nav pietiekamu datu identifikācijai) | Teksts/datums/identifikators |
| Ar KSSS starpniecību otrā līmeņa atbilde netiks sniegta | Ja atbilde ir “jā”, pastāv iespēja norādīt, ka atbilde uz otrā līmeņa vaicājumu netiks sniegta ar KSSS starpniecību | 0 | Izvēlēties iespēju |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (8)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Šīs atbildes nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Šīs atbildes izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Jā/nē/nav pietiekamu datu identifikācijai

“Jā” tad, ja persona ir atstādināta no amata vai reģistrēta kādā no šīs dalībvalsts reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata

“Nē” tad, ja persona nav atstādināta no amata vai nav reģistrēta kādā no šīs dalībvalsts reģistriem, kurā iekļauta informācija par vadītāju atstādināšanu no amata

“Nav pietiekamu datu identifikācijai” tad, ja sniegtie dati neļauj nepārprotami identificēt personu un ir vajadzīgs vairāk informācijas.

1

Izvēlēties vienu iespēju

Ir vajadzīgi papildu identifikācijas dati

Norādīt, kādi dati ir vajadzīgi nepārprotamai identifikācijai

1...n (tikai tad, ja nav pietiekamu datu identifikācijai)

Teksts/datums/identifikators

Ar KSSS starpniecību otrā līmeņa atbilde netiks sniegta

Ja atbilde ir “jā”, pastāv iespēja norādīt, ka atbilde uz otrā līmeņa vaicājumu netiks sniegta ar KSSS starpniecību

0

Izvēlēties iespēju

15.3.2.1.   Papildu identifikācijas datu sniegšana

Ja pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts pieprasa papildu identifikācijas datus, lai nodrošinātu nepārprotamu identifikāciju, tad pieprasījuma iesniedzēja dalībvalsts sniedz datus, izmantojot šādu ziņojuma formātu:

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (9) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Šā vaicājuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Šā vaicājuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Papildu identifikācijas dati | Papildu datus, kurus pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir pieprasījusi, lai nodrošinātu nepārprotamu identifikāciju, apstrādā saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem un atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679 | 1...n | Teksts/datums/identifikators |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (9)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Šā vaicājuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Šā vaicājuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Papildu identifikācijas dati

Papildu datus, kurus pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir pieprasījusi, lai nodrošinātu nepārprotamu identifikāciju, apstrādā saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts tiesību aktiem un atbilstīgi Regulai (ES) 2016/679

1...n

Teksts/datums/identifikators

15.3.3.   Otrā līmeņa vaicājums par atstādināšanu no amata

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (10) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Šā vaicājuma nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Šā vaicājuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Papildu informācijas pieprasījums | Papildu informācijas pieprasījums | 1...n | Papildu informācijas pieprasījums par vismaz vienu no šādiem aspektiem:






  — | iemesli atstādināšanai no amata saskaņā ar valsts tiesību aktiem, |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (10)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Šā vaicājuma nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Šā vaicājuma izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Pieprasījuma saņēmējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Papildu informācijas pieprasījums

Papildu informācijas pieprasījums

1...n

Papildu informācijas pieprasījums par vismaz vienu no šādiem aspektiem:

—

iemesli atstādināšanai no amata saskaņā ar valsts tiesību aktiem,

| — | lēmuma datums, |
| --- | --- |

—

lēmuma datums,

| — | atstādināšanas no amata termiņš vai spēkā esamības laikposms, |
| --- | --- |

—

atstādināšanas no amata termiņš vai spēkā esamības laikposms,

| — | lietas numurs, lēmuma pieņēmējs, |
| --- | --- |

—

lietas numurs, lēmuma pieņēmējs,

| — | informācija par jebkādiem ierobežojumiem saistībā ar šādu atstādināšanu no amata (piemēram, konkrētas nozares skaroša atstādināšana no amata) |
| --- | --- |

—

informācija par jebkādiem ierobežojumiem saistībā ar šādu atstādināšanu no amata (piemēram, konkrētas nozares skaroša atstādināšana no amata)

15.3.4.   Otrā līmeņa atbilde par atstādināšanu no amata

| Datu veids | Apraksts | Kardinalitāte  (11) | Papildu apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdošanas datums un laiks | Šīs atbildes nosūtīšanas datums un laiks | 1 | Datums un laiks |
| Izdevēja organizācija | Šīs atbildes izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Saņēmēja organizācija | Pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators | 1 | Puses datu struktūra |
| Atsauce uz tiesību aktiem | Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem | 0...n | Teksts |
| Papildu informācija | Papildu informācijas pieprasījums | 1...n | Papildu informācija par vismaz vienu no šādiem aspektiem:






  — | iemesli atstādināšanai no amata saskaņā ar valsts tiesību aktiem, |

Datu veids

Apraksts

Kardinalitāte  (11)

Papildu apraksts

Izdošanas datums un laiks

Šīs atbildes nosūtīšanas datums un laiks

1

Datums un laiks

Izdevēja organizācija

Šīs atbildes izdevējas organizācijas nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Saņēmēja organizācija

Pieprasījuma iesniedzējas dalībvalsts reģistra nosaukums/identifikators

1

Puses datu struktūra

Atsauce uz tiesību aktiem

Atsauce uz attiecīgajiem valsts vai Savienības tiesību aktiem

0...n

Teksts

Papildu informācija

Papildu informācijas pieprasījums

1...n

Papildu informācija par vismaz vienu no šādiem aspektiem:

—

iemesli atstādināšanai no amata saskaņā ar valsts tiesību aktiem,

| — | lēmuma datums, |
| --- | --- |

—

lēmuma datums,

| — | atstādināšanas no amata termiņš vai spēkā esamības laikposms, |
| --- | --- |

—

atstādināšanas no amata termiņš vai spēkā esamības laikposms,

| — | lietas numurs, lēmuma pieņēmējs, |
| --- | --- |

—

lietas numurs, lēmuma pieņēmējs,

| — | informācija par jebkādiem ierobežojumiem saistībā ar šādu atstādināšanu no amata (piemēram, konkrētas nozares skaroša atstādināšana no amata), |
| --- | --- |

—

informācija par jebkādiem ierobežojumiem saistībā ar šādu atstādināšanu no amata (piemēram, konkrētas nozares skaroša atstādināšana no amata),

| — | papildu informācija nav sniegta gadījumos, kad dalībvalsts tiesību aktos nav atļauta turpmāka informācijas apmaiņa – uzskaitīt datus, attiecībā uz kuriem nav sniegta papildu informācija.
  (iespējams pievienot dokumentus) |
| --- | --- |

—

papildu informācija nav sniegta gadījumos, kad dalībvalsts tiesību aktos nav atļauta turpmāka informācijas apmaiņa – uzskaitīt datus, attiecībā uz kuriem nav sniegta papildu informācija.

(iespējams pievienot dokumentus)

15.4.   Informācijas apmaiņas norise

Dalībvalstis norāda, vai tās saskaras ar grūtībām liela saņemto vaicājumu skaita dēļ. Šādā gadījumā Komisija un dalībvalstis izvērtē šo jautājumu, lai nodrošinātu raitu informācijas apmaiņas norisi un sistēmas turpmāku attīstību.

---

(1)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(2)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(3)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(4)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(5)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

(7)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(8)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(9)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(10)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

(11)  Kardinalitāte 0 nozīmē, ka dati nav obligāti. Kardinalitāte 1 nozīmē, ka dati ir obligāti. Kardinalitāte 0...n vai 1...n nozīmē, ka var sniegt vairāk nekā tikai vienu tā paša veida datu elementu.

---

IETEIKUMI

| 29.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 439/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 439/23

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2020/2245

(2020. gada 18. decembris)

par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi

(izziņots ar dokumenta numuru C(2020) 8750)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (1) (turpmāk “Kodekss”) un jo īpaši tās 64. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva (ES) 2018/1972 papildus tās trim pamatmērķiem, proti, veicināt konkurenci, iekšējo tirgu un apmierināt galalietotāju intereses, tiecas veicināt arī ļoti augstas veiktspējas tīklu, tai skaitā fiksēto, mobilo un bezvadu tīklu, savienojamību, piekļuvi tiem un to izvēršanu visu Savienības iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva (ES) 2018/1972 papildus tās trim pamatmērķiem, proti, veicināt konkurenci, iekšējo tirgu un apmierināt galalietotāju intereses, tiecas veicināt arī ļoti augstas veiktspējas tīklu, tai skaitā fiksēto, mobilo un bezvadu tīklu, savienojamību, piekļuvi tiem un to izvēršanu visu Savienības iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs.

| (2) | Atbilstīgi stimuli ieguldījumiem jaunos, ļoti augstas veiktspējas tīklos, kas atbalsta jauninājumus saturiski bagātos interneta pakalpojumos, stiprinās Savienības starptautisko konkurētspēju, vienlaikus sniedzot labumu patērētājiem un uzņēmumiem. Tādēļ ir svarīgi veicināt ilgtspējīgus ieguldījumus ļoti augstas veiktspējas tīklu attīstībā, piemērojot attiecīgi pielāgotu un prognozējamu normatīvo regulējumu. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi stimuli ieguldījumiem jaunos, ļoti augstas veiktspējas tīklos, kas atbalsta jauninājumus saturiski bagātos interneta pakalpojumos, stiprinās Savienības starptautisko konkurētspēju, vienlaikus sniedzot labumu patērētājiem un uzņēmumiem. Tādēļ ir svarīgi veicināt ilgtspējīgus ieguldījumus ļoti augstas veiktspējas tīklu attīstībā, piemērojot attiecīgi pielāgotu un prognozējamu normatīvo regulējumu.

| (3) | Viens no jaunā normatīvā regulējuma mērķiem ir pakāpeniski samazināt ar nozari saistītos ex ante noteikumus, attīstoties konkurencei tirgos, un gala rezultātā nodrošināt, ka elektronisko sakaru tirgu regulē tikai konkurences tiesības. Atbilstīgi minētajam mērķim šā ieteikuma mērķis ir noteikt tos produktu un pakalpojumu tirgus, kuros var būt pamatota ex ante regulējuma piemērošana. |
| --- | --- |

(3)

Viens no jaunā normatīvā regulējuma mērķiem ir pakāpeniski samazināt ar nozari saistītos ex ante noteikumus, attīstoties konkurencei tirgos, un gala rezultātā nodrošināt, ka elektronisko sakaru tirgu regulē tikai konkurences tiesības. Atbilstīgi minētajam mērķim šā ieteikuma mērķis ir noteikt tos produktu un pakalpojumu tirgus, kuros var būt pamatota ex ante regulējuma piemērošana.

| (4) | Konkrēto tirgu definīcija laika gaitā var mainīties, jo tehnoloģijas attīstības, tirgus tendenču un regulējuma pilnveidojumu rezultātā var mainīties gan šādos tirgos pieejamo produktu un pakalpojumu iezīmes, gan pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas. Šā iemesla dēļ šim ieteikumam būtu jāaizstāj 2014. gada ieteikums (2). |
| --- | --- |

(4)

Konkrēto tirgu definīcija laika gaitā var mainīties, jo tehnoloģijas attīstības, tirgus tendenču un regulējuma pilnveidojumu rezultātā var mainīties gan šādos tirgos pieejamo produktu un pakalpojumu iezīmes, gan pieprasījuma un piedāvājuma aizvietošanas iespējas. Šā iemesla dēļ šim ieteikumam būtu jāaizstāj 2014. gada ieteikums (2).

| (5) | Kodeksa 64. panta 1. punktā Komisijai prasīts noteikt tādus tirgus elektronisko sakaru nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu regulatīvu pienākumu uzlikšanai saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tāpēc šajā ieteikumā konkurences tiesību principi izmantoti, lai definētu konkrētos produktu tirgus elektronisko sakaru nozarē. |
| --- | --- |

(5)

Kodeksa 64. panta 1. punktā Komisijai prasīts noteikt tādus tirgus elektronisko sakaru nozarē, kuru iezīmes var būt par pamatu regulatīvu pienākumu uzlikšanai saskaņā ar konkurences tiesību principiem. Tāpēc šajā ieteikumā konkurences tiesību principi izmantoti, lai definētu konkrētos produktu tirgus elektronisko sakaru nozarē.

| (6) | Regulatīvās iejaukšanās galvenais mērķis ir radīt galalietotājiem ieguvumus cenas, kvalitātes un izvēles iespēju ziņā, nodrošinot ilgtspējīgu konkurenci mazumtirdzniecības līmenī. Konkrēto tirgu noteikšanas sākumpunktam šajā ieteikumā vajadzētu būt mazumtirdzniecības tirgu definēšanai nākotnes perspektīvā noteiktam laikposmam, pamatojoties uz konkurences tiesībām. Ja mazumtirdzniecības tirgos valda pilnvērtīga konkurence bez vairumtirdzniecības regulējuma, valsts regulatoriem būtu jāsecina, ka saistītajiem vairumtirdzniecības tirgiem šāds regulējums vairs nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(6)

Regulatīvās iejaukšanās galvenais mērķis ir radīt galalietotājiem ieguvumus cenas, kvalitātes un izvēles iespēju ziņā, nodrošinot ilgtspējīgu konkurenci mazumtirdzniecības līmenī. Konkrēto tirgu noteikšanas sākumpunktam šajā ieteikumā vajadzētu būt mazumtirdzniecības tirgu definēšanai nākotnes perspektīvā noteiktam laikposmam, pamatojoties uz konkurences tiesībām. Ja mazumtirdzniecības tirgos valda pilnvērtīga konkurence bez vairumtirdzniecības regulējuma, valsts regulatoriem būtu jāsecina, ka saistītajiem vairumtirdzniecības tirgiem šāds regulējums vairs nav vajadzīgs.

| (7) | Saskaņā ar Kodeksa 67. panta 1. punktu ex ante regulatīvo pienākumu uzlikšana var būt pamatota tikai tādos tirgos, kur ir kumulatīvi izpildīti visi trīs 67. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie kritēriji. Šis ieteikums attiecas uz produktu un pakalpojumu tirgiem, kurus Komisija, ievērojot vispārējās tendences Savienībā, ir atzinusi par atbilstīgiem visiem trim kritērijiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka šiem tirgiem ir raksturīgās iezīmes, kas var pamatot regulatīvo pienākumu uzlikšanu vismaz dažos ģeogrāfiskos apgabalos un paredzamā laikposmā. Valstu regulatoriem, analizējot šos tirgus, būtu jāizvērtē, vai ir izpildītas 67. panta 2. punktā noteiktās papildu prasības. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Kodeksa 67. panta 1. punktu ex ante regulatīvo pienākumu uzlikšana var būt pamatota tikai tādos tirgos, kur ir kumulatīvi izpildīti visi trīs 67. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie kritēriji. Šis ieteikums attiecas uz produktu un pakalpojumu tirgiem, kurus Komisija, ievērojot vispārējās tendences Savienībā, ir atzinusi par atbilstīgiem visiem trim kritērijiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka šiem tirgiem ir raksturīgās iezīmes, kas var pamatot regulatīvo pienākumu uzlikšanu vismaz dažos ģeogrāfiskos apgabalos un paredzamā laikposmā. Valstu regulatoriem, analizējot šos tirgus, būtu jāizvērtē, vai ir izpildītas 67. panta 2. punktā noteiktās papildu prasības.

| (8) | Pirmais kritērijs attiecas uz lieliem un ilglaicīgiem šķēršļiem ienākšanai tirgū. Tā mērķis ir noskaidrot, vai, kad un kādā mērā var notikt ienākšana tirgū, un identificēt attiecīgos faktorus sekmīgai ienākšanai elektronisko sakaru tirgū. No statiskā viedokļa šajā ieteikumā īpaši svarīgi ir divu veidu šķēršļi ienākšanai tirgū – strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi. |
| --- | --- |

(8)

Pirmais kritērijs attiecas uz lieliem un ilglaicīgiem šķēršļiem ienākšanai tirgū. Tā mērķis ir noskaidrot, vai, kad un kādā mērā var notikt ienākšana tirgū, un identificēt attiecīgos faktorus sekmīgai ienākšanai elektronisko sakaru tirgū. No statiskā viedokļa šajā ieteikumā īpaši svarīgi ir divu veidu šķēršļi ienākšanai tirgū – strukturālie šķēršļi un juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi.

| (9) | Strukturālie šķēršļi ienākšanai tirgū izriet no dažādām izmaksām vai pieprasījuma apstākļiem, kas vēsturisko operatoru un jaunpienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunpienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var arī uzskatīt, ka pastāv lieli strukturālie šķēršļi, ja tirgum ir raksturīgas absolūto izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai tīkla efekti, ražošanas jaudu nepietiekamība un/vai lielas zaudētās izmaksas. Strukturālie šķēršļi var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai ir nepieciešams tīkla komponents, kuru nevar tehniski dublēt vai kura dublēšana ir ekonomiski neizdevīga. |
| --- | --- |

(9)

Strukturālie šķēršļi ienākšanai tirgū izriet no dažādām izmaksām vai pieprasījuma apstākļiem, kas vēsturisko operatoru un jaunpienācēju starpā rada asimetriskus nosacījumus un tādējādi jaunpienācējiem traucē vai neļauj ienākt tirgū. Piemēram, var arī uzskatīt, ka pastāv lieli strukturālie šķēršļi, ja tirgum ir raksturīgas absolūto izmaksu priekšrocības, nozīmīgi apjomradīti ietaupījumi un/vai tīkla efekti, ražošanas jaudu nepietiekamība un/vai lielas zaudētās izmaksas. Strukturālie šķēršļi var pastāvēt arī tad, ja pakalpojuma sniegšanai ir nepieciešams tīkla komponents, kuru nevar tehniski dublēt vai kura dublēšana ir ekonomiski neizdevīga.

| (10) | Juridiskiem jeb regulatīviem šķēršļiem var būt tieša ietekme uz ienākšanas tirgū apstākļiem un/vai operatoru pozīcijām attiecīgajā tirgū. Regulētās nozarēs atļauju izsniegšanas procedūras, teritoriālie ierobežojumi, drošuma un drošības standarti un citas juridiskās prasības var atturēt no ienākšanas tirgū vai to aizkavēt. Tomēr juridisko un regulatīvo šķēršļu nozīme elektronisko sakaru tirgos samazinās. Juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi, kuri, visticamāk, tiks likvidēti attiecīgā laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus, parasti nebūtu jāuzskata par ienākšanas šķēršļiem pirmā kritērija izpildes izpratnē. |
| --- | --- |

(10)

Juridiskiem jeb regulatīviem šķēršļiem var būt tieša ietekme uz ienākšanas tirgū apstākļiem un/vai operatoru pozīcijām attiecīgajā tirgū. Regulētās nozarēs atļauju izsniegšanas procedūras, teritoriālie ierobežojumi, drošuma un drošības standarti un citas juridiskās prasības var atturēt no ienākšanas tirgū vai to aizkavēt. Tomēr juridisko un regulatīvo šķēršļu nozīme elektronisko sakaru tirgos samazinās. Juridiskie jeb regulatīvie šķēršļi, kuri, visticamāk, tiks likvidēti attiecīgā laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus, parasti nebūtu jāuzskata par ienākšanas šķēršļiem pirmā kritērija izpildes izpratnē.

| (11) | Inovācijas virzītos tirgos, kam raksturīgs nepārtraukts tehnoloģiskais progress, piemēram, elektronisko sakaru tirgos, ienākšanas šķēršļi var pakāpeniski kļūt mazāk svarīgi. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži vien rada pašlaik tirgū vēl neesoši, bet inovētspējīgi potenciālie konkurenti. Tāpēc, nosakot konkrētos tirgus iespējamai ex ante regulēšanai, jāņem vērā arī iespējas pārvarēt šķēršļus ienākšanai tirgū konkrētā laikposmā. Šis ieteikums nosaka tirgus, kuros ir gaidāms, ka šķēršļi ienākšanai tirgū saglabāsies nākamo 5–10 gadu laikā. |
| --- | --- |

(11)

Inovācijas virzītos tirgos, kam raksturīgs nepārtraukts tehnoloģiskais progress, piemēram, elektronisko sakaru tirgos, ienākšanas šķēršļi var pakāpeniski kļūt mazāk svarīgi. Šādos tirgos konkurences spiedienu bieži vien rada pašlaik tirgū vēl neesoši, bet inovētspējīgi potenciālie konkurenti. Tāpēc, nosakot konkrētos tirgus iespējamai ex ante regulēšanai, jāņem vērā arī iespējas pārvarēt šķēršļus ienākšanai tirgū konkrētā laikposmā. Šis ieteikums nosaka tirgus, kuros ir gaidāms, ka šķēršļi ienākšanai tirgū saglabāsies nākamo 5–10 gadu laikā.

| (12) | Dažādos šķēršļus ienākšanai tirgū nevajadzētu aplūkot atsevišķi, bet gan kopā. Pat ja kādu šķērsli ienākšanai tirgū, atsevišķi ņemot, nevar uzskatīt par lielu, kopā ar citiem šķēršļiem tā ietekme var kumulatīvi liegt vai aizkavēt ienākšanu tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Dažādos šķēršļus ienākšanai tirgū nevajadzētu aplūkot atsevišķi, bet gan kopā. Pat ja kādu šķērsli ienākšanai tirgū, atsevišķi ņemot, nevar uzskatīt par lielu, kopā ar citiem šķēršļiem tā ietekme var kumulatīvi liegt vai aizkavēt ienākšanu tirgū.

| (13) | Otrais kritērijs nosaka to, vai tirgus struktūrai ir tendence uz pilnvērtīgu konkurenci konkrētā laika posmā, ņemot vērā ar infrastruktūru saistīto konkurences situāciju un perspektīvas, kā arī citus konkurences avotus, kas nosaka šķēršļus ienākšanai tirgū. Faktiskas konkurences analīze nozīmē, ka tirgū radīsies pilnvērtīga konkurence arī bez ex ante regulējuma vai nu pārskata perioda laikā, vai pēc pārskata perioda, ja vien pārskata periodā jau būs skaidri vērojamas pozitīvas pārmaiņas tirgū. Piemēram, tādu produktu konverģence, kas piegādāti, izmantojot dažādas tīkla tehnoloģijas, var radīt konkurences ierobežojumus, ko īsteno operatori, kas darbojas atšķirīgos produktu tirgos, un tā var izraisīt tirgu konverģenci. |
| --- | --- |

(13)

Otrais kritērijs nosaka to, vai tirgus struktūrai ir tendence uz pilnvērtīgu konkurenci konkrētā laika posmā, ņemot vērā ar infrastruktūru saistīto konkurences situāciju un perspektīvas, kā arī citus konkurences avotus, kas nosaka šķēršļus ienākšanai tirgū. Faktiskas konkurences analīze nozīmē, ka tirgū radīsies pilnvērtīga konkurence arī bez ex ante regulējuma vai nu pārskata perioda laikā, vai pēc pārskata perioda, ja vien pārskata periodā jau būs skaidri vērojamas pozitīvas pārmaiņas tirgū. Piemēram, tādu produktu konverģence, kas piegādāti, izmantojot dažādas tīkla tehnoloģijas, var radīt konkurences ierobežojumus, ko īsteno operatori, kas darbojas atšķirīgos produktu tirgos, un tā var izraisīt tirgu konverģenci.

| (14) | Pat tad, ja tirgum ir raksturīgi lieli ienākšanas šķēršļi, tajā var būt citi strukturālie faktori, kas tomēr attiecīgā laika posmā sekmē tirgus kļūšanu par tādu, kurā valda pilnvērtīga konkurence. Tirgos, kur nākotnē var gaidīt tīklu skaita palielināšanos, šā kritērija piemērošana galvenokārt prasa pārbaudīt ar infrastruktūru saistīto konkurences situāciju un tās iespējamo turpmāko attīstību. |
| --- | --- |

(14)

Pat tad, ja tirgum ir raksturīgi lieli ienākšanas šķēršļi, tajā var būt citi strukturālie faktori, kas tomēr attiecīgā laika posmā sekmē tirgus kļūšanu par tādu, kurā valda pilnvērtīga konkurence. Tirgos, kur nākotnē var gaidīt tīklu skaita palielināšanos, šā kritērija piemērošana galvenokārt prasa pārbaudīt ar infrastruktūru saistīto konkurences situāciju un tās iespējamo turpmāko attīstību.

| (15) | Kad valstu regulatori izvērtē konkurences pietiekamību un regulatīvas iejaukšanās nepieciešamību, tiem būtu jāņem vērā arī tas, vai jebkurš ieinteresētais uzņēmums var piekļūt vairumtirdzniecībai ar samērīgiem tirdzniecības noteikumiem, kas ļauj mazumtirdzniecības tirgū radīt ilgtspējīgus konkurences rezultātus galalietotāju interesēs. Komerciālie līgumi, ieskaitot līgumus par piekļuvi vairumtirdzniecībai, kopieguldījumu līgumus un savstarpējas piekļuves līgumus starp operatoriem, kuri ir noslēgti uz ilgstošu laiku un ir ilgtspējīgi, var uzlabot konkurences dinamiku un galu galā atrisināt konkurences problēmas noteiktā mazumtirdzniecības tirgū, tādējādi ļaujot atteikties no vairumtirdzniecības tirgu regulēšanas. Tādējādi, ja šie līgumi atbilst konkurences tiesību principiem, tie jāņem vērā, novērtējot, vai var paredzēt, ka nākotnē tirgū radīsies konkurence. |
| --- | --- |

(15)

Kad valstu regulatori izvērtē konkurences pietiekamību un regulatīvas iejaukšanās nepieciešamību, tiem būtu jāņem vērā arī tas, vai jebkurš ieinteresētais uzņēmums var piekļūt vairumtirdzniecībai ar samērīgiem tirdzniecības noteikumiem, kas ļauj mazumtirdzniecības tirgū radīt ilgtspējīgus konkurences rezultātus galalietotāju interesēs. Komerciālie līgumi, ieskaitot līgumus par piekļuvi vairumtirdzniecībai, kopieguldījumu līgumus un savstarpējas piekļuves līgumus starp operatoriem, kuri ir noslēgti uz ilgstošu laiku un ir ilgtspējīgi, var uzlabot konkurences dinamiku un galu galā atrisināt konkurences problēmas noteiktā mazumtirdzniecības tirgū, tādējādi ļaujot atteikties no vairumtirdzniecības tirgu regulēšanas. Tādējādi, ja šie līgumi atbilst konkurences tiesību principiem, tie jāņem vērā, novērtējot, vai var paredzēt, ka nākotnē tirgū radīsies konkurence.

| (16) | Tehnoloģijas attīstība vai produktu un tirgu konverģence var izraisīt to, ka operatori, kuri darbojas atšķirīgu produktu tirgos, rada konkurences ierobežojumus cits citam. Šajā ziņā OTT [over-the-top] pakalpojumi, kurus patlaban pārsvarā neuzskata par tiešiem aizstājējiem tradicionālajiem pakalpojumiem, ko sniedz elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji, un kuri jebkurā gadījumā nenodrošina fizisko un datu savienojamību, tomēr varētu būt nozīmīgāki turpmākajos gados atsevišķos mazumtirdzniecības tirgos, ņemot vērā turpmāko tehnoloģijas attīstību un nepārtraukto paplašināšanos, un tādējādi tie rada netiešus ierobežojumus vairumtirdzniecības tirgos. |
| --- | --- |

(16)

Tehnoloģijas attīstība vai produktu un tirgu konverģence var izraisīt to, ka operatori, kuri darbojas atšķirīgu produktu tirgos, rada konkurences ierobežojumus cits citam. Šajā ziņā OTT [over-the-top] pakalpojumi, kurus patlaban pārsvarā neuzskata par tiešiem aizstājējiem tradicionālajiem pakalpojumiem, ko sniedz elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzēji, un kuri jebkurā gadījumā nenodrošina fizisko un datu savienojamību, tomēr varētu būt nozīmīgāki turpmākajos gados atsevišķos mazumtirdzniecības tirgos, ņemot vērā turpmāko tehnoloģijas attīstību un nepārtraukto paplašināšanos, un tādējādi tie rada netiešus ierobežojumus vairumtirdzniecības tirgos.

| (17) | Lēmumam noteikt, ka tirgum ir nepieciešams ex ante regulējums, vajadzētu būt atkarīgam arī no novērtējuma par konkurences tiesību aktu spēju pienācīgi novērst konstatētās tirgus nepilnības. Šā trešā kritērija mērķis ir novērtēt, cik piemēroti ir konkurences tiesību akti, lai risinātu konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ar ex ante regulatīvajiem pienākumiem var efektīvi novērst konkurences tiesību pārkāpumus. Konkurences tiesību aktos paredzētā iejaukšanās, iespējams, būs nepietiekama, ja pastāvīgo tirgus nepilnību novēršanai būs vajadzīga bieža un/vai tūlītēja iejaukšanās. Šādos apstākļos ex ante regulējums būtu jāuzskata par piemērotu konkurences tiesību papildinājumu. Kopumā tirgos, kam raksturīga ilgtspējīga, pilnvērtīga un ar infrastruktūru saistīta konkurence, būtu jāpietiek ar vispārīgo konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(17)

Lēmumam noteikt, ka tirgum ir nepieciešams ex ante regulējums, vajadzētu būt atkarīgam arī no novērtējuma par konkurences tiesību aktu spēju pienācīgi novērst konstatētās tirgus nepilnības. Šā trešā kritērija mērķis ir novērtēt, cik piemēroti ir konkurences tiesību akti, lai risinātu konstatētās pastāvīgās tirgus nepilnības, jo īpaši, ņemot vērā to, ka ar ex ante regulatīvajiem pienākumiem var efektīvi novērst konkurences tiesību pārkāpumus. Konkurences tiesību aktos paredzētā iejaukšanās, iespējams, būs nepietiekama, ja pastāvīgo tirgus nepilnību novēršanai būs vajadzīga bieža un/vai tūlītēja iejaukšanās. Šādos apstākļos ex ante regulējums būtu jāuzskata par piemērotu konkurences tiesību papildinājumu. Kopumā tirgos, kam raksturīga ilgtspējīga, pilnvērtīga un ar infrastruktūru saistīta konkurence, būtu jāpietiek ar vispārīgo konkurences noteikumu piemērošanu.

| (18) | Šo trīs kumulatīvo kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo regulēto tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē un tādējādi jāsekmē pakāpeniska ex ante regulējuma samazināšana minētajā nozarē, attīstoties konkurencei attiecīgajos tirgos. Neatbilstība jebkuram no trim kritērijiem norādīs, ka tirgu nevar atzīt par ex ante regulējamu. Ir svarīgi, lai ex ante regulatīvie pienākumi tiktu uzlikti vairumtirdzniecības tirgū un nodrošinātu ilgtspējīgu konkurenci tikai gadījumos, kad tajā ir viens vai vairāki uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū un konkurences tiesību aizsardzības līdzekļi problēmas atrisināšanai nav pietiekami. |
| --- | --- |

(18)

Šo trīs kumulatīvo kritēriju piemērošanai būtu jāierobežo regulēto tirgu skaits elektronisko sakaru nozarē un tādējādi jāsekmē pakāpeniska ex ante regulējuma samazināšana minētajā nozarē, attīstoties konkurencei attiecīgajos tirgos. Neatbilstība jebkuram no trim kritērijiem norādīs, ka tirgu nevar atzīt par ex ante regulējamu. Ir svarīgi, lai ex ante regulatīvie pienākumi tiktu uzlikti vairumtirdzniecības tirgū un nodrošinātu ilgtspējīgu konkurenci tikai gadījumos, kad tajā ir viens vai vairāki uzņēmumi ar būtisku ietekmi tirgū un konkurences tiesību aizsardzības līdzekļi problēmas atrisināšanai nav pietiekami.

| (19) | Par jauniem tirgiem uzskata tādu produktu vai pakalpojumu tirgus, kuriem to novitātes dēļ ir grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai iekļūšanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus un kuriem tādēļ ir grūti piemērot trīs kritēriju pārbaudi. Lai veicinātu inovāciju, vienlaikus nepieļaujot, ka vadošais uzņēmums pilnīgi pārņem tirgu (3), šādiem tirgiem nevajadzētu uzlikt nepiemērotus ex ante regulatīvos pienākumus. Pastāvošās tīkla infrastruktūras pakāpeniskas atjaunināšanas rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta neaizvietojamība jākonstatē gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses un tikai pēc tam var secināt, ka tas neietilpst jau izveidotā tirgū. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot pastāvošos vairumtirdzniecības produktus. |
| --- | --- |

(19)

Par jauniem tirgiem uzskata tādu produktu vai pakalpojumu tirgus, kuriem to novitātes dēļ ir grūti paredzēt pieprasījuma apstākļus vai iekļūšanas tirgū un piedāvājuma nosacījumus un kuriem tādēļ ir grūti piemērot trīs kritēriju pārbaudi. Lai veicinātu inovāciju, vienlaikus nepieļaujot, ka vadošais uzņēmums pilnīgi pārņem tirgu (3), šādiem tirgiem nevajadzētu uzlikt nepiemērotus ex ante regulatīvos pienākumus. Pastāvošās tīkla infrastruktūras pakāpeniskas atjaunināšanas rezultātā reti veidojas jauns tirgus. Produkta neaizvietojamība jākonstatē gan no pieprasījuma, gan piedāvājuma puses un tikai pēc tam var secināt, ka tas neietilpst jau izveidotā tirgū. Jaunu mazumtirdzniecības pakalpojumu rašanās var izraisīt jauna, atvasināta vairumtirdzniecības tirgus izveidi, ja šādus mazumtirdzniecības pakalpojumus nevar nodrošināt, izmantojot pastāvošos vairumtirdzniecības produktus.

| (20) | Ņemot vērā konkurences, arī ar infrastruktūru saistītas konkurences, dinamiku, šis ieteikums nosaka tikai konkrētos tirgus vairumtirdzniecības līmenī, tāpat kā bija 2014. gada ieteikumā. Ex ante regulējums, kas noteikts vairumtirdzniecības līmenī, būtu jāuzskata par pietiekamu, lai risinātu iespējamās konkurences problēmas saistītajos pakārtotajos mazumtirdzniecības tirgos. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā konkurences, arī ar infrastruktūru saistītas konkurences, dinamiku, šis ieteikums nosaka tikai konkrētos tirgus vairumtirdzniecības līmenī, tāpat kā bija 2014. gada ieteikumā. Ex ante regulējums, kas noteikts vairumtirdzniecības līmenī, būtu jāuzskata par pietiekamu, lai risinātu iespējamās konkurences problēmas saistītajos pakārtotajos mazumtirdzniecības tirgos.

| (21) | Saskaņā ar Kodeksa 165. apsvērumu valstu regulatoriem būtu jāanalizē vismaz ieteikumā norādītie tirgi, to skaitā tirgi, kuri ir norādīti, bet vairs netiek regulēti konkrētā valsts vai vietējā situācijā. Attiecībā uz šā ieteikuma pielikumā uzskaitītajiem tirgiem valstu regulatori tomēr var uzskatīt, ka, pamatojoties uz konkrētās valsts apstākļiem, ir lietderīgi veikt trīs kritēriju pārbaudi. Valstu regulatori var secināt, ka konkrētās valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaude nav sekmīga. Ja trīs kritēriju pārbaude nav sekmīga kādā konkrētā tirgū, kas norādīts ieteikumā, valstu regulatori nedrīkst uzlikt regulatīvus pienākumus šajā tirgū. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Kodeksa 165. apsvērumu valstu regulatoriem būtu jāanalizē vismaz ieteikumā norādītie tirgi, to skaitā tirgi, kuri ir norādīti, bet vairs netiek regulēti konkrētā valsts vai vietējā situācijā. Attiecībā uz šā ieteikuma pielikumā uzskaitītajiem tirgiem valstu regulatori tomēr var uzskatīt, ka, pamatojoties uz konkrētās valsts apstākļiem, ir lietderīgi veikt trīs kritēriju pārbaudi. Valstu regulatori var secināt, ka konkrētās valsts apstākļos trīs kritēriju pārbaude nav sekmīga. Ja trīs kritēriju pārbaude nav sekmīga kādā konkrētā tirgū, kas norādīts ieteikumā, valstu regulatori nedrīkst uzlikt regulatīvus pienākumus šajā tirgū.

| (22) | Valstu regulatoriem būtu jāanalizē arī tirgi, kas nav norādīti šajā ieteikumā, bet tiek regulēti to jurisdikcijas teritorijā, pamatojoties uz iepriekšējām tirgus analīzēm, vai citi tirgi, ja šiem regulatoriem ir pietiekams pamats uzskatīt, ka trīs kritēriju pārbaude ir sekmīga. Tādējādi valstu regulatori var definēt arī citus konkrētus produktu un pakalpojumu tirgus, kas nav uzskaitīti šajā ieteikumā, ja tie var pierādīt, ka valsts kontekstā šie tirgi iztur trīs kritēriju pārbaudi. |
| --- | --- |

(22)

Valstu regulatoriem būtu jāanalizē arī tirgi, kas nav norādīti šajā ieteikumā, bet tiek regulēti to jurisdikcijas teritorijā, pamatojoties uz iepriekšējām tirgus analīzēm, vai citi tirgi, ja šiem regulatoriem ir pietiekams pamats uzskatīt, ka trīs kritēriju pārbaude ir sekmīga. Tādējādi valstu regulatori var definēt arī citus konkrētus produktu un pakalpojumu tirgus, kas nav uzskaitīti šajā ieteikumā, ja tie var pierādīt, ka valsts kontekstā šie tirgi iztur trīs kritēriju pārbaudi.

| (23) | Veicot tirgus analīzi saskaņā ar Kodeksa 67. pantu, gan valstu regulatoriem, gan Komisijai analīze būtu jāsāk ar mazumtirdzniecības tirgiem. Tirgus novērtējums būtu jāveic, ņemot vērā nākotnes perspektīvu, ja nav regulējuma, kas pamatotos uz būtiskas tirgus ietekmes konstatāciju, un sākot ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Analīzē, ņemot vērā gaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, būtu jānovērtē, vai tirgū arī turpmāk būs konkurence un vai jebkāds konkurences trūkums var būt ilgstošs. Analīzē būtu jāņem vērā tādu cita veida regulējumu ietekme visā attiecīgajā regulējuma laikposmā, kas piemērojami konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum un saistītajam vairumtirdzniecības tirgum vai tirgiem. |
| --- | --- |

(23)

Veicot tirgus analīzi saskaņā ar Kodeksa 67. pantu, gan valstu regulatoriem, gan Komisijai analīze būtu jāsāk ar mazumtirdzniecības tirgiem. Tirgus novērtējums būtu jāveic, ņemot vērā nākotnes perspektīvu, ja nav regulējuma, kas pamatotos uz būtiskas tirgus ietekmes konstatāciju, un sākot ar pašreizējiem tirgus apstākļiem. Analīzē, ņemot vērā gaidāmo vai paredzamo tirgus attīstību, būtu jānovērtē, vai tirgū arī turpmāk būs konkurence un vai jebkāds konkurences trūkums var būt ilgstošs. Analīzē būtu jāņem vērā tādu cita veida regulējumu ietekme visā attiecīgajā regulējuma laikposmā, kas piemērojami konkrētajam mazumtirdzniecības tirgum un saistītajam vairumtirdzniecības tirgum vai tirgiem.

| (24) | Ja, raugoties no nākotnes perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū nav pilnvērtīgas konkurences un nav ex ante regulējuma, saskaņā ar Kodeksa 67. pantu būtu jānovērtē un jāanalizē atbilstīgais(-ie) konkrētais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i), kurā(-os) var būt nepieciešams ex ante regulējums. Turklāt, analizējot attiecīgā(-o) vairumtirdzniecības tirgus(-u) robežas un ietekmi tirgū, lai noskaidrotu, vai tajā/tajos ir pilnvērtīga konkurence, būtu jāņem vērā tiešie un netiešie konkurences ierobežojumi, neatkarīgi no tā, vai šie ierobežojumi izriet no elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai cita veida pakalpojumiem vai lietojumiem, kas no galalietotāju viedokļa ir līdzvērtīgi. |
| --- | --- |

(24)

Ja, raugoties no nākotnes perspektīvas, attiecīgajā mazumtirdzniecības tirgū nav pilnvērtīgas konkurences un nav ex ante regulējuma, saskaņā ar Kodeksa 67. pantu būtu jānovērtē un jāanalizē atbilstīgais(-ie) konkrētais(-ie) vairumtirdzniecības tirgus(-i), kurā(-os) var būt nepieciešams ex ante regulējums. Turklāt, analizējot attiecīgā(-o) vairumtirdzniecības tirgus(-u) robežas un ietekmi tirgū, lai noskaidrotu, vai tajā/tajos ir pilnvērtīga konkurence, būtu jāņem vērā tiešie un netiešie konkurences ierobežojumi, neatkarīgi no tā, vai šie ierobežojumi izriet no elektronisko sakaru tīkliem, elektronisko sakaru pakalpojumiem vai cita veida pakalpojumiem vai lietojumiem, kas no galalietotāju viedokļa ir līdzvērtīgi.

| (25) | Nosakot konkrētos vairumtirdzniecības tirgus, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, valstu regulatoriem būtu jāsāk ar tā tirgus analīzi, kas ir pats augšējais, raugoties no tā attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas, kurā ir konstatētas konkurences problēmas. Valstu regulatoriem būtu jāveic to tirgu analīze, kas ir pakārtoti regulētajam ieguldījumam augšupējā tirgū, lai noteiktu, vai tajos faktiski veidotos konkurence, ja augšupējos tirgos tiktu ieviests regulējums, un vai šī konkurence sasniegtu mazumtirdzniecības tirgu. |
| --- | --- |

(25)

Nosakot konkrētos vairumtirdzniecības tirgus, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums, valstu regulatoriem būtu jāsāk ar tā tirgus analīzi, kas ir pats augšējais, raugoties no tā attiecīgā mazumtirdzniecības tirgus pozīcijas, kurā ir konstatētas konkurences problēmas. Valstu regulatoriem būtu jāveic to tirgu analīze, kas ir pakārtoti regulētajam ieguldījumam augšupējā tirgū, lai noteiktu, vai tajos faktiski veidotos konkurence, ja augšupējos tirgos tiktu ieviests regulējums, un vai šī konkurence sasniegtu mazumtirdzniecības tirgu.

| (26) | Visvairāk augšupējais tirgus atkarībā no valsts situācijas var sastāvēt no vispārīgākiem starptirgu vairumtirdzniecības produktiem vai tos ietvert, par piemēru var minēt piekļuvi fiziskai infrastruktūrai (piemēram, piekļuvi kanālam) vai produktus ar pasīvu piekļuvi. Proti, ja pastāv inženiertehniskā infrastruktūra un to var izmantot atkārtoti, faktiska piekļuve šādai infrastruktūrai var ievērojami atvieglot ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanu un veicināt ar infrastruktūru saistītas konkurences attīstību, kas dos labumu galalietotājiem. |
| --- | --- |

(26)

Visvairāk augšupējais tirgus atkarībā no valsts situācijas var sastāvēt no vispārīgākiem starptirgu vairumtirdzniecības produktiem vai tos ietvert, par piemēru var minēt piekļuvi fiziskai infrastruktūrai (piemēram, piekļuvi kanālam) vai produktus ar pasīvu piekļuvi. Proti, ja pastāv inženiertehniskā infrastruktūra un to var izmantot atkārtoti, faktiska piekļuve šādai infrastruktūrai var ievērojami atvieglot ļoti augstas veiktspējas tīklu izvēršanu un veicināt ar infrastruktūru saistītas konkurences attīstību, kas dos labumu galalietotājiem.

| (27) | Šo iemeslu dēļ Komisija ir vērtējusi, vai šajā ieteikumā ir lietderīgi iekļaut atsevišķu tirgu, kas sastāv no piekļuves fiziskai infrastruktūrai. Tomēr, tā kā visā Savienībā būtiski atšķiras tīkla topoloģijas, visuresošo kabeļkanālu pieejamība un pieprasījuma līmenis attiecībā uz piekļuvi kabeļkanāliem un stabiem, Komisija secināja, ka pašlaik Savienības līmenī nevar konstatēt atsevišķu tirgu, kurā tirgo piekļuvi fiziskai infrastruktūrai, tāpēc tas nav iekļaujams to tirgu sarakstā, kam nepieciešams ex ante regulējums. |
| --- | --- |

(27)

Šo iemeslu dēļ Komisija ir vērtējusi, vai šajā ieteikumā ir lietderīgi iekļaut atsevišķu tirgu, kas sastāv no piekļuves fiziskai infrastruktūrai. Tomēr, tā kā visā Savienībā būtiski atšķiras tīkla topoloģijas, visuresošo kabeļkanālu pieejamība un pieprasījuma līmenis attiecībā uz piekļuvi kabeļkanāliem un stabiem, Komisija secināja, ka pašlaik Savienības līmenī nevar konstatēt atsevišķu tirgu, kurā tirgo piekļuvi fiziskai infrastruktūrai, tāpēc tas nav iekļaujams to tirgu sarakstā, kam nepieciešams ex ante regulējums.

| (28) | Turklāt Kodeksa 72. pants ļauj valstu regulatoriem noteikt piekļuvi inženiertehniskajai infrastruktūrai kā atsevišķam objektam jebkurā konkrētā vairumtirdzniecības tirgū. Šāds pienākums nodrošināt piekļuvi inženiertehniskajai infrastruktūrai var būt pamatots neatkarīgi no tā, vai fiziskā infrastruktūra, kurai tiek piešķirta piekļuve, ietilpst regulētajā konkrētajā tirgū, un valstu regulatoriem, pirms tiek noteikti citi pakārtoti piekļuves pienākumi, būtu jāizvērtē, vai šāda rīcība ir samērīga un pietiekama, lai veicinātu konkurenci galalietotāju interesēs. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt Kodeksa 72. pants ļauj valstu regulatoriem noteikt piekļuvi inženiertehniskajai infrastruktūrai kā atsevišķam objektam jebkurā konkrētā vairumtirdzniecības tirgū. Šāds pienākums nodrošināt piekļuvi inženiertehniskajai infrastruktūrai var būt pamatots neatkarīgi no tā, vai fiziskā infrastruktūra, kurai tiek piešķirta piekļuve, ietilpst regulētajā konkrētajā tirgū, un valstu regulatoriem, pirms tiek noteikti citi pakārtoti piekļuves pienākumi, būtu jāizvērtē, vai šāda rīcība ir samērīga un pietiekama, lai veicinātu konkurenci galalietotāju interesēs.

| (29) | Attiecībā uz platjoslas vairumtirdzniecības tirgiem virtuālās piekļuves produktus var veidot tā, lai tiem būtu līdzīgas vai vienādas produkta īpašības, neatkarīgi no vietas, kur atrodas piekļuves nodošanas punkts. Tādējādi var būt tehniski iespējams nodrošināt platjoslas vairumtirdzniecības piekļuvi centrālā vai vietējā līmenī un salīdzināmu pakalpojumu kvalitāti gan no piekļuves meklētāja, gan no galalietotāju viedokļa. Šajā gadījumā aizstājamības analīzes gaitā būtu jāanalizē gan produkta īpašības, gan piekļuves meklētāju vēlme migrēt starp piekļuves punktiem vai izmantot dažādus pārtveres punktus tīkla arhitektūrā. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz platjoslas vairumtirdzniecības tirgiem virtuālās piekļuves produktus var veidot tā, lai tiem būtu līdzīgas vai vienādas produkta īpašības, neatkarīgi no vietas, kur atrodas piekļuves nodošanas punkts. Tādējādi var būt tehniski iespējams nodrošināt platjoslas vairumtirdzniecības piekļuvi centrālā vai vietējā līmenī un salīdzināmu pakalpojumu kvalitāti gan no piekļuves meklētāja, gan no galalietotāju viedokļa. Šajā gadījumā aizstājamības analīzes gaitā būtu jāanalizē gan produkta īpašības, gan piekļuves meklētāju vēlme migrēt starp piekļuves punktiem vai izmantot dažādus pārtveres punktus tīkla arhitektūrā.

| (30) | Daudzi alternatīvie operatori ir veikuši lielus ieguldījumus un izveidojuši savus tīklus līdz pat vietējam piekļuves punktam. Šie operatori, visticamāk, neuzskatīs centrālās piekļuves produktus par vietējās piekļuves aizstājējiem, jo tas padarītu liekus veiktos ieguldījumus viņu pašu tīkla infrastruktūrā. Vienlaikus jāatzīst, ka piekļuves tīklu ir visgrūtāk dublēt, jo rodas lielas zaudētās izvietošanas izmaksas salīdzinājumā ar klientu skaitu, kuri var gūt labumu no šādas izvietošanas. |
| --- | --- |

(30)

Daudzi alternatīvie operatori ir veikuši lielus ieguldījumus un izveidojuši savus tīklus līdz pat vietējam piekļuves punktam. Šie operatori, visticamāk, neuzskatīs centrālās piekļuves produktus par vietējās piekļuves aizstājējiem, jo tas padarītu liekus veiktos ieguldījumus viņu pašu tīkla infrastruktūrā. Vienlaikus jāatzīst, ka piekļuves tīklu ir visgrūtāk dublēt, jo rodas lielas zaudētās izvietošanas izmaksas salīdzinājumā ar klientu skaitu, kuri var gūt labumu no šādas izvietošanas.

| (31) | Lai gan ir vērojams ar infrastruktūru saistītas konkurences pieaugums, vietējai piekļuvei joprojām ir raksturīgi lieli šķēršļi ienākšanai tirgū un tā tiek regulēta lielākajā daļā dalībvalstu. Vietējās piekļuves vairumtirdzniecības tirgus joprojām iztur trīs kritēriju pārbaudi, ņemot vērā to, ka piekļuves tīkls ir tā tīkla daļa, kuru ir visgrūtāk dublēt. Tomēr nākotnē šķēršļus ienākšanai centrālās piekļuves tirgū vairs nevarēs uzskatīt par lieliem un ilgstošiem Savienības līmenī, jo tirgū ir vērojama virzība uz pilnvērtīgu konkurenci saistībā ar alternatīvu platformu klātbūtni, maģistrālās jaudas plaši izplatīto komerciālo pieejamību un savstarpēji savienoto lokālo operatoru spēju nodrošināt centralizētu piekļuvi. Ja dažādos nodošanas punktos pieejamos piekļuves produktus konkrētajos valsts apstākļos atzīst par aizstājējiem, būtu jākonstatē, ka tirgus aptver visus šādus produktus. Vai tik plašs tirgus iztur trīs kritēriju pārbaudi – tas jānosaka katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

(31)

Lai gan ir vērojams ar infrastruktūru saistītas konkurences pieaugums, vietējai piekļuvei joprojām ir raksturīgi lieli šķēršļi ienākšanai tirgū un tā tiek regulēta lielākajā daļā dalībvalstu. Vietējās piekļuves vairumtirdzniecības tirgus joprojām iztur trīs kritēriju pārbaudi, ņemot vērā to, ka piekļuves tīkls ir tā tīkla daļa, kuru ir visgrūtāk dublēt. Tomēr nākotnē šķēršļus ienākšanai centrālās piekļuves tirgū vairs nevarēs uzskatīt par lieliem un ilgstošiem Savienības līmenī, jo tirgū ir vērojama virzība uz pilnvērtīgu konkurenci saistībā ar alternatīvu platformu klātbūtni, maģistrālās jaudas plaši izplatīto komerciālo pieejamību un savstarpēji savienoto lokālo operatoru spēju nodrošināt centralizētu piekļuvi. Ja dažādos nodošanas punktos pieejamos piekļuves produktus konkrētajos valsts apstākļos atzīst par aizstājējiem, būtu jākonstatē, ka tirgus aptver visus šādus produktus. Vai tik plašs tirgus iztur trīs kritēriju pārbaudi – tas jānosaka katrā gadījumā atsevišķi.

| (32) | Elektronisko sakaru tīklu palielinātās spējas, kas nodrošina masveida tirgus produktus, var apmierināt pat noteiktu uzņēmumu savienojamības vajadzības. Tomēr ievērojamai uzņēmumu tirgus segmenta daļai, kā arī jaunajam pieprasījumam, ko rada rūpniecības digitalizācija un tādi sociālekonomiskie virzītājspēki kā sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, slimnīcas un skolas, būs nepieciešami arī īpaši savienojumi. Tāpēc dažiem uzņēmumiem joprojām būs vajadzīgi produkti ar tādām īpašībām, kas atšķiras no masveida tirgus produktu īpašībām. |
| --- | --- |

(32)

Elektronisko sakaru tīklu palielinātās spējas, kas nodrošina masveida tirgus produktus, var apmierināt pat noteiktu uzņēmumu savienojamības vajadzības. Tomēr ievērojamai uzņēmumu tirgus segmenta daļai, kā arī jaunajam pieprasījumam, ko rada rūpniecības digitalizācija un tādi sociālekonomiskie virzītājspēki kā sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, slimnīcas un skolas, būs nepieciešami arī īpaši savienojumi. Tāpēc dažiem uzņēmumiem joprojām būs vajadzīgi produkti ar tādām īpašībām, kas atšķiras no masveida tirgus produktu īpašībām.

| (33) | Lai konkretizētu tirgus robežas īpašas veiktspējas produktiem un citiem uzņēmumu piekļuves produktiem, valstu regulatoriem būtu jāņem vērā vairāki faktori, piemēram, atšķirīgas produkta funkcijas un paredzētie lietojumi, cenu izmaiņas laika gaitā un cenu savstarpējā elastība, vienlaikus nodrošinot, ka konkrētie vairumtirdzniecības produkti atbilst konstatētajai mazumtirdzniecības tirgus problēmai. Īpašās veiktspējas produktu iezīmes, kas tos atšķir no citiem produktiem, ir spēja nodrošināt īpašus un nepiespiestus savienojumus un simetriskus ātrumus, un šīs iezīmes būtu jānovērtē, veicot aizstājamības analīzi, tāpat kā produktiem citos tirgos. |
| --- | --- |

(33)

Lai konkretizētu tirgus robežas īpašas veiktspējas produktiem un citiem uzņēmumu piekļuves produktiem, valstu regulatoriem būtu jāņem vērā vairāki faktori, piemēram, atšķirīgas produkta funkcijas un paredzētie lietojumi, cenu izmaiņas laika gaitā un cenu savstarpējā elastība, vienlaikus nodrošinot, ka konkrētie vairumtirdzniecības produkti atbilst konstatētajai mazumtirdzniecības tirgus problēmai. Īpašās veiktspējas produktu iezīmes, kas tos atšķir no citiem produktiem, ir spēja nodrošināt īpašus un nepiespiestus savienojumus un simetriskus ātrumus, un šīs iezīmes būtu jānovērtē, veicot aizstājamības analīzi, tāpat kā produktiem citos tirgos.

| (34) | Būtiski ir paplašinājusies alternatīvu infrastruktūru ieviešana, kas nodrošina īpašu optiskās šķiedras savienojamību uzņēmumiem, jo īpaši blīvāk apdzīvotās vietās, tirdzniecības centros un biznesa rajonos. Tomēr var būt tādas teritorijas, kurās pat tad, ja ir ekonomiski izdevīgi ieviest alternatīvu infrastruktūru masveida tirgus savienojamībai, apkalpojamā tirgus lieluma dēļ var būt mazāk ekonomiski izdevīgi dublēt tīklus, kas nodrošina izolētus īpašos savienojumus. Tā kā šādās teritorijās ar mazāku iedzīvotāju blīvumu nav ar infrastruktūru saistītas konkurences, rodas risks, ka bez regulējuma konkurējoši piedāvājumi nespēs apmierināt pieprasījumu pēc īpašas veiktspējas. |
| --- | --- |

(34)

Būtiski ir paplašinājusies alternatīvu infrastruktūru ieviešana, kas nodrošina īpašu optiskās šķiedras savienojamību uzņēmumiem, jo īpaši blīvāk apdzīvotās vietās, tirdzniecības centros un biznesa rajonos. Tomēr var būt tādas teritorijas, kurās pat tad, ja ir ekonomiski izdevīgi ieviest alternatīvu infrastruktūru masveida tirgus savienojamībai, apkalpojamā tirgus lieluma dēļ var būt mazāk ekonomiski izdevīgi dublēt tīklus, kas nodrošina izolētus īpašos savienojumus. Tā kā šādās teritorijās ar mazāku iedzīvotāju blīvumu nav ar infrastruktūru saistītas konkurences, rodas risks, ka bez regulējuma konkurējoši piedāvājumi nespēs apmierināt pieprasījumu pēc īpašas veiktspējas.

| (35) | Maz ticams, ka abos iepriekš minētajos piekļuves vairumtirdzniecības tirgos konkurences problēmas būs viendabīgas visā attiecīgajā dalībvalstī, un šādiem tirgiem būtu jāveic rūpīga ģeogrāfiskā analīze. Tāpēc saskaņā ar Kodeksa 64. panta 3. punktu, definējot konkrētos tirgus, valstu regulatoriem būtu jānosaka ģeogrāfiskās teritorijas, kurās konkurences apstākļi ir pietiekami viendabīgi un kuras var atšķirt no kaimiņos esošajām teritorijām, kur dominējošie konkurences apstākļi ir būtiski atšķirīgi, jo īpaši, ņemot vērā to, vai potenciālais operators ar pietiekamu tirgus ietekmi rīkojas vienveidīgi visā tīkla teritorijā vai arī tas saskaras ar būtiski atšķirīgiem konkurences apstākļiem, kuri dažās teritorijās minēto darbību ierobežo, bet citās neierobežo. |
| --- | --- |

(35)

Maz ticams, ka abos iepriekš minētajos piekļuves vairumtirdzniecības tirgos konkurences problēmas būs viendabīgas visā attiecīgajā dalībvalstī, un šādiem tirgiem būtu jāveic rūpīga ģeogrāfiskā analīze. Tāpēc saskaņā ar Kodeksa 64. panta 3. punktu, definējot konkrētos tirgus, valstu regulatoriem būtu jānosaka ģeogrāfiskās teritorijas, kurās konkurences apstākļi ir pietiekami viendabīgi un kuras var atšķirt no kaimiņos esošajām teritorijām, kur dominējošie konkurences apstākļi ir būtiski atšķirīgi, jo īpaši, ņemot vērā to, vai potenciālais operators ar pietiekamu tirgus ietekmi rīkojas vienveidīgi visā tīkla teritorijā vai arī tas saskaras ar būtiski atšķirīgiem konkurences apstākļiem, kuri dažās teritorijās minēto darbību ierobežo, bet citās neierobežo.

| (36) | Līdz šim valstu regulatori lielāko daļu tirgu uzskatīja par nacionāliem tirgiem, jo vēsturisko operatoru vadu tīkli aptvēra atsevišķu valstu teritorijas. Tomēr, turpinoties alternatīvo tīklu ieviešanai, konkurences apstākļi var būtiski un ilgtspējīgi atšķirties starp vienas un tās pašas dalībvalsts dažādiem apgabaliem (piemēram, starp pilsētām un lauku rajoniem), tādējādi liekot noteikt atsevišķus ģeogrāfiskos tirgus. |
| --- | --- |

(36)

Līdz šim valstu regulatori lielāko daļu tirgu uzskatīja par nacionāliem tirgiem, jo vēsturisko operatoru vadu tīkli aptvēra atsevišķu valstu teritorijas. Tomēr, turpinoties alternatīvo tīklu ieviešanai, konkurences apstākļi var būtiski un ilgtspējīgi atšķirties starp vienas un tās pašas dalībvalsts dažādiem apgabaliem (piemēram, starp pilsētām un lauku rajoniem), tādējādi liekot noteikt atsevišķus ģeogrāfiskos tirgus.

| (37) | Lai noteiktu ģeogrāfisko tirgu, valstu regulatoriem būtu jānosaka ģeogrāfiskā pamatvienība kā sākumpunkts konkurences apstākļu novērtēšanai. Šāda vienība var atbilst tīkla topoloģijai vai administratīvajām robežām atkarībā no valsts apstākļiem. Jebkurā gadījumā Komisijas prakse (4) noteic, ka šai ģeogrāfiskajai vienībai vajadzētu būt a) atbilstoša lieluma, t. i., pietiekami mazai, lai nepieļautu būtiskas konkurences apstākļu atšķirības šīs vienības ietvaros, bet arī pietiekami lielai, lai nebūtu vajadzīga resursietilpīga un apgrūtinoša mikroanalīze, kas varētu izraisīt tirgus sadrumstalotību, b) spējīgai atspoguļot visu attiecīgo operatoru tīkla struktūru un c) ar skaidrām un stabilām robežām, kas izveidojas laika gaitā. Attiecībā uz b) nosacījumu valstu regulatoriem attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto tīklu ģeogrāfiskais pētījums, kas veikts saskaņā ar Kodeksa 22. pantu. |
| --- | --- |

(37)

Lai noteiktu ģeogrāfisko tirgu, valstu regulatoriem būtu jānosaka ģeogrāfiskā pamatvienība kā sākumpunkts konkurences apstākļu novērtēšanai. Šāda vienība var atbilst tīkla topoloģijai vai administratīvajām robežām atkarībā no valsts apstākļiem. Jebkurā gadījumā Komisijas prakse (4) noteic, ka šai ģeogrāfiskajai vienībai vajadzētu būt a) atbilstoša lieluma, t. i., pietiekami mazai, lai nepieļautu būtiskas konkurences apstākļu atšķirības šīs vienības ietvaros, bet arī pietiekami lielai, lai nebūtu vajadzīga resursietilpīga un apgrūtinoša mikroanalīze, kas varētu izraisīt tirgus sadrumstalotību, b) spējīgai atspoguļot visu attiecīgo operatoru tīkla struktūru un c) ar skaidrām un stabilām robežām, kas izveidojas laika gaitā. Attiecībā uz b) nosacījumu valstu regulatoriem attiecīgā gadījumā būtu jāizmanto tīklu ģeogrāfiskais pētījums, kas veikts saskaņā ar Kodeksa 22. pantu.

| (38) | Ievērojot konkurences tiesību principus un pamatojoties uz iepriekš aprakstīto ģeogrāfisko vienību analīzi, valstu regulatoriem pēc tam būtu jānosaka ģeogrāfisko tirgu tvēruma pirmā definīcija, apvienojot tās vienības, kurām ir līdzīgi konkurences apstākļi. Valstu regulatoriem konkurences apstākļi būtu jānovērtē nākotnes kontekstā, aplūkojot strukturālos un uzvedības rādītājus un īpaši ņemot vērā ar infrastruktūru saistītās konkurences nozīmību saskaņā ar Kodeksa 64. panta 3. punktu. Šādi rādītāji, cita starpā, var būt tīklu nospiedums, konkurējošo tīklu skaits, to attiecīgās tirgus daļas, tirgus daļu izmaiņu tendences, lokalizēta vai vienota cenu noteikšana, pieprasījuma iezīmes un klientu mainība un svārstības. Rezultātā iegūtā ģeogrāfisko tirgu definīcija būtu jāsalīdzina ar pieprasījuma un piedāvājuma aizstājamības analīzi. Šajā posmā var kopīgi analizēt tos ģeogrāfiskos tirgus, kuri neatrodas blakus, bet kuru konkurences apstākļi ir līdzīgi. |
| --- | --- |

(38)

Ievērojot konkurences tiesību principus un pamatojoties uz iepriekš aprakstīto ģeogrāfisko vienību analīzi, valstu regulatoriem pēc tam būtu jānosaka ģeogrāfisko tirgu tvēruma pirmā definīcija, apvienojot tās vienības, kurām ir līdzīgi konkurences apstākļi. Valstu regulatoriem konkurences apstākļi būtu jānovērtē nākotnes kontekstā, aplūkojot strukturālos un uzvedības rādītājus un īpaši ņemot vērā ar infrastruktūru saistītās konkurences nozīmību saskaņā ar Kodeksa 64. panta 3. punktu. Šādi rādītāji, cita starpā, var būt tīklu nospiedums, konkurējošo tīklu skaits, to attiecīgās tirgus daļas, tirgus daļu izmaiņu tendences, lokalizēta vai vienota cenu noteikšana, pieprasījuma iezīmes un klientu mainība un svārstības. Rezultātā iegūtā ģeogrāfisko tirgu definīcija būtu jāsalīdzina ar pieprasījuma un piedāvājuma aizstājamības analīzi. Šajā posmā var kopīgi analizēt tos ģeogrāfiskos tirgus, kuri neatrodas blakus, bet kuru konkurences apstākļi ir līdzīgi.

| (39) | Tirgu definēšanas posmā būtu jāņem vērā būtiskās konkurences apstākļu atšķirības nākotnes kontekstā. Korekcijas līdzekļu segmentāciju var izmantot, lai novērstu mazāk nozīmīgas vai mazāk stabilas konkurences apstākļu atšķirības, tai skaitā periodiski vai precīzi pielāgojot korekcijas līdzekļus un tādējādi neapdraudot regulējuma prognozējamību. |
| --- | --- |

(39)

Tirgu definēšanas posmā būtu jāņem vērā būtiskās konkurences apstākļu atšķirības nākotnes kontekstā. Korekcijas līdzekļu segmentāciju var izmantot, lai novērstu mazāk nozīmīgas vai mazāk stabilas konkurences apstākļu atšķirības, tai skaitā periodiski vai precīzi pielāgojot korekcijas līdzekļus un tādējādi neapdraudot regulējuma prognozējamību.

| (40) | Kodeksa 75. pants pilnvaro Komisiju pieņemt deleģēto aktu, ar ko nosaka vienotu maksimālo Savienības mēroga mobilā balss savienojuma pabeigšanas tarifu un vienotu maksimālo Savienības mēroga fiksētā balss savienojuma pabeigšanas tarifu (kopā saukti “Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifi”). Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifi tiks tieši piemēroti visiem fiksēto un mobilo balss savienojumu pakalpojumu sniedzējiem visā Savienībā. Savienības mēroga vienoto balss savienojuma pabeigšanas tarifu pamatā ir faktiskās savienojuma pabeigšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas. Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifu piemērošana ierobežos mobilo un fiksēto sakaru operatoru iespējas noteikt pārmērīgus savienojuma pabeigšanas tarifus. Tādējādi izzudīs pārmērīgu savienojuma pabeigšanas tarifu risks, kas ir visnopietnākais drauds konkurencei šajos tirgos. Saistībā ar stingro izmaksu orientāciju, kas tiks piemērota, nosakot Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifus, kā paredzēts Kodeksā, savienojuma pabeigšanas tarifiem vajadzētu būt līdzīgiem tiem, kas ir paredzami konkurējošos tirgos. Tādējādi savienojuma pabeigšanas tirgi Savienības līmenī vairs neizturēs trīs kritēriju pārbaudi. |
| --- | --- |

(40)

Kodeksa 75. pants pilnvaro Komisiju pieņemt deleģēto aktu, ar ko nosaka vienotu maksimālo Savienības mēroga mobilā balss savienojuma pabeigšanas tarifu un vienotu maksimālo Savienības mēroga fiksētā balss savienojuma pabeigšanas tarifu (kopā saukti “Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifi”). Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifi tiks tieši piemēroti visiem fiksēto un mobilo balss savienojumu pakalpojumu sniedzējiem visā Savienībā. Savienības mēroga vienoto balss savienojuma pabeigšanas tarifu pamatā ir faktiskās savienojuma pabeigšanas pakalpojumu sniegšanas izmaksas. Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifu piemērošana ierobežos mobilo un fiksēto sakaru operatoru iespējas noteikt pārmērīgus savienojuma pabeigšanas tarifus. Tādējādi izzudīs pārmērīgu savienojuma pabeigšanas tarifu risks, kas ir visnopietnākais drauds konkurencei šajos tirgos. Saistībā ar stingro izmaksu orientāciju, kas tiks piemērota, nosakot Savienības mēroga balss savienojuma pabeigšanas tarifus, kā paredzēts Kodeksā, savienojuma pabeigšanas tarifiem vajadzētu būt līdzīgiem tiem, kas ir paredzami konkurējošos tirgos. Tādējādi savienojuma pabeigšanas tirgi Savienības līmenī vairs neizturēs trīs kritēriju pārbaudi.

| (41) | Tomēr īpaši apstākļi var pamatot savienojuma pabeigšanas tirgu atsevišķu aspektu regulēšanu dažās dalībvalstīs. Īpašie valsts apstākļi var norādīt uz to, ka šie tirgi nav tendēti uz konkurenci nākotnes kontekstā, vai arī uz to, ka konkurences problēmas nav atrisinātas. Tā var būt gadījumos, kad operatoriem tiek liegti starpsavienojumi vai rodas problēmas ar to, ka zvani no viņu tīkla tiek pabeigti citu operatoru tīklos. Valstu regulatoriem šādas problēmas būtu jārisina, vai nu uzliekot uzņēmumiem ar būtisku ietekmi tirgū (BIT) pienākumus, kas nav tikai cenu kontrole, ja tiek izturēta trīs kritēriju pārbaude, vai arī izmantojot citus piemērotus regulatīvos instrumentus, t. i., Kodeksa 61. panta 2. punktu, ja tiek izpildīti tajā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(41)

Tomēr īpaši apstākļi var pamatot savienojuma pabeigšanas tirgu atsevišķu aspektu regulēšanu dažās dalībvalstīs. Īpašie valsts apstākļi var norādīt uz to, ka šie tirgi nav tendēti uz konkurenci nākotnes kontekstā, vai arī uz to, ka konkurences problēmas nav atrisinātas. Tā var būt gadījumos, kad operatoriem tiek liegti starpsavienojumi vai rodas problēmas ar to, ka zvani no viņu tīkla tiek pabeigti citu operatoru tīklos. Valstu regulatoriem šādas problēmas būtu jārisina, vai nu uzliekot uzņēmumiem ar būtisku ietekmi tirgū (BIT) pienākumus, kas nav tikai cenu kontrole, ja tiek izturēta trīs kritēriju pārbaude, vai arī izmantojot citus piemērotus regulatīvos instrumentus, t. i., Kodeksa 61. panta 2. punktu, ja tiek izpildīti tajā minētie nosacījumi.

| (42) | Starp šā ieteikuma pielikumā uzskaitītajiem tirgiem vairs nav iekļauti trīs tirgi, kas bija minēti 2014. gada ieteikumā, jo tie neiztur trīs kritēriju pārbaudi, t. i., vairumtirdzniecības līmeņa savienojumu pabeigšana fiksētā vietā individuālos publiskos telefonu tīklos (1. tirgus), vairumtirdzniecības līmeņa balss savienojuma pabeigšana individuālos mobilajos tīklos (2. tirgus) un plašpatēriņa produktu vairumtirdzniecības līmeņa centralizēta piekļuve fiksētā vietā (3.b tirgus). |
| --- | --- |

(42)

Starp šā ieteikuma pielikumā uzskaitītajiem tirgiem vairs nav iekļauti trīs tirgi, kas bija minēti 2014. gada ieteikumā, jo tie neiztur trīs kritēriju pārbaudi, t. i., vairumtirdzniecības līmeņa savienojumu pabeigšana fiksētā vietā individuālos publiskos telefonu tīklos (1. tirgus), vairumtirdzniecības līmeņa balss savienojuma pabeigšana individuālos mobilajos tīklos (2. tirgus) un plašpatēriņa produktu vairumtirdzniecības līmeņa centralizēta piekļuve fiksētā vietā (3.b tirgus).

| (43) | Pārējiem tirgiem, kas minēti 2014. gada ieteikumā, proti, 3.a tirgum (vairumtirdzniecības līmeņa vietēja piekļuve fiksētā vietā) un 4. tirgum (vairumtirdzniecības līmeņa augstas kvalitātes piekļuve fiksētā vietā), kas turklāt tiek daļēji pārdefinēts, joprojām ir vajadzīgs ex ante regulējums, jo tie iztur trīs kritēriju pārbaudi Savienības līmenī. Valstu regulatoriem, nosakot šo tirgu robežas, būtu jāņem vērā valstu konkrētie apstākļi, jo īpaši ģeogrāfiskais aspekts. |
| --- | --- |

(43)

Pārējiem tirgiem, kas minēti 2014. gada ieteikumā, proti, 3.a tirgum (vairumtirdzniecības līmeņa vietēja piekļuve fiksētā vietā) un 4. tirgum (vairumtirdzniecības līmeņa augstas kvalitātes piekļuve fiksētā vietā), kas turklāt tiek daļēji pārdefinēts, joprojām ir vajadzīgs ex ante regulējums, jo tie iztur trīs kritēriju pārbaudi Savienības līmenī. Valstu regulatoriem, nosakot šo tirgu robežas, būtu jāņem vērā valstu konkrētie apstākļi, jo īpaši ģeogrāfiskais aspekts.

| (44) | Lai pienācīgi ņemtu vērā saistītajos tirgos ieviestā regulējuma ietekmi, nosakot to, vai kādā konkrētā tirgū ir vajadzīgs ex ante regulējums, valstu regulatoriem būtu jānodrošina, ka saistītie tirgi tiek analizēti konsekventi un, ja iespējams, vienlaicīgi vai iespējami drīz cits pēc cita. |
| --- | --- |

(44)

Lai pienācīgi ņemtu vērā saistītajos tirgos ieviestā regulējuma ietekmi, nosakot to, vai kādā konkrētā tirgū ir vajadzīgs ex ante regulējums, valstu regulatoriem būtu jānodrošina, ka saistītie tirgi tiek analizēti konsekventi un, ja iespējams, vienlaicīgi vai iespējami drīz cits pēc cita.

| (45) | Izvērtējot, vai grozīt vai saglabāt spēkā esošos regulatīvos pienākumus, valstu regulatoriem būtu jāpiemēro trīs kritēriju pārbaude arī tiem tirgiem, kas minēti Komisijas Ieteikuma 2003/311/EK (5), Ieteikuma 2007/879/EK un Ieteikuma 2014/710/ES (6) pielikumos, bet vairs nav uzskaitīti šā ieteikuma pielikumā. |
| --- | --- |

(45)

Izvērtējot, vai grozīt vai saglabāt spēkā esošos regulatīvos pienākumus, valstu regulatoriem būtu jāpiemēro trīs kritēriju pārbaude arī tiem tirgiem, kas minēti Komisijas Ieteikuma 2003/311/EK (5), Ieteikuma 2007/879/EK un Ieteikuma 2014/710/ES (6) pielikumos, bet vairs nav uzskaitīti šā ieteikuma pielikumā.

| (46) | Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1972 64. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi, kas 2020. gada 16. oktobrī sniedza atzinumu, |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/1972 64. panta 1. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi, kas 2020. gada 16. oktobrī sniedza atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Atbilstīgi Direktīvas (ES) 2018/1972 64. panta 3. punktam nosakot valsts apstākļiem atbilstīgus konkrētos tirgus, valstu regulatoriem būtu jāanalizē pielikumā noteiktie produktu un pakalpojumu tirgi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Uzskatot, ka kādā no pielikumā noteiktajiem tirgiem var nebūt nepieciešams ex ante regulējums konkrētas valsts apstākļos, valsts regulatoram būtu jāveic trīs kritēriju pārbaude un jāpierāda (un Komisija to pārbaudīs), ka nav izpildīts vismaz viens no Direktīvas (ES) 2018/1972 67. panta 1. punktā minētajiem trim kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nosakot konkrētus ģeogrāfiskos tirgus valsts teritorijā saskaņā ar Kodeksa 64. panta 3. punktu, valsts regulatoram būtu jāveic pieprasījuma un piedāvājuma aizstājamības sīka analīze – sākot no piemērotas ģeogrāfiskas vienības un apvienojot tādas vienības, kurām ir līdzīgi konkurences apstākļi. Konkurences apstākļu novērtējumam vajadzētu būt vērstam uz nākotni un cita starpā būtu jāpamatojas uz konkurējošo tīklu skaitu un īpašībām, kā arī tirgus daļu, cenu un uzvedības modeļu sadalījumu un tendencēm. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Šis ieteikums neskar tirgus definīcijas, tirgus analīžu rezultātus un regulatīvos pienākumus, ko valstu regulatori noteikuši saskaņā ar regulējumu, kurš bija spēkā pirms šā ieteikuma pieņemšanas dienas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.

Briselē, 2020. gada 18. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Thierry BRETON

---

(1)  
  OV L 321, 17.12.2018., 36. lpp.

1

(2)  Komisijas Ieteikums 2014/710/ES (2014. gada 9. oktobris) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 295, 11.10.2014., 79. lpp.).

2

ex ante

(3)  Skatīt 23. apsvērumu Komisijas Tirgus analīzes un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanas vadlīnijas saskaņā ar ES elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu pamataktiem (OV C 159, 7.5.2018., 1. lpp.) un EESK 163. apsvērumu.

3

(4)  Jo īpaši Komisijas paziņojums C/2018/2374 – Tirgus analīzes un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanas vadlīnijas saskaņā ar ES elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu pamataktiem (OV C 159, 7.5.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Ieteikums 2003/311/EK (2003. gada 11. februāris) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 114, 8.5.2003., 45. lpp.),https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A32003H0311.

5

ex ante

(6)  Komisijas Ieteikums 2007/879/EK (2007. gada 17. decembris) par attiecīgajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (OV L 344, 28.12.2007., 65. lpp.),https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=celex:32007H0879.

6

ex ante

---

PIELIKUMS

1. tirgus: vairumtirdzniecības līmeņa vietējā piekļuve fiksētā atrašanās vietā

2. tirgus: vairumtirdzniecībai atvēlētā jauda

---

Labojumi

| 29.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 439/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 439/32

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2020/1794 (2020. gada 16. septembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/848 II pielikuma I daļu groza attiecībā uz pārejas un nebioloģiska augu reproduktīvā materiāla izmantošanu

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 402, 2020. gada 1. decembris
  )

24. lappusē 2. panta otrajā daļā:

tekstu:

“
  2021. gada 1. janvāra
  ”

lasīt šādi:

“
  2022. gada 1. janvāra
  ”.

---

| 29.12.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 439/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.12.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 439/33

---

Labojums Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 667/2014 (2014. gada 13. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 attiecībā uz procedūras noteikumiem par sankcijām, ko darījumu reģistriem piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 179, 2014. gada 19. jūnijs
  )

34. lappusē 6. panta 5. punktā:

tekstu:

“Noilguma termiņš sodanaudu un periodisku soda maksājumu piemērošanai tiek apturēts uz laiku, kamēr EVTI lēmums ir tiesvedības priekšmets Apelācijas padomē atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 58. pantam un Eiropas Savienības Tiesā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 69. pantam.”

lasīt šādi:

“Noilguma termiņš sodanaudu un periodisku soda maksājumu piemērošanai tiek apturēts uz laiku, kamēr EVTI lēmums ir tiesvedības priekšmets Apelācijas padomē atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 60. pantam un Eiropas Savienības Tiesā atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 648/2012 69. pantam.”

34. lappusē 7. panta 5. punkta b) apakšpunktā:

tekstu:

“maksājuma izpildi aptur, līdz tiek saņemts EVTI Apelācijas padomes lēmums atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 58. pantam un Eiropas Savienības Tiesas lēmums atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 69. pantam.”

lasīt šādi:

“maksājuma izpildi aptur, līdz tiek saņemts EVTI Apelācijas padomes lēmums atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 60. pantam un Eiropas Savienības Tiesas lēmums atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 69. pantam.”

---