# Eiropas Savienības L 357/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 357 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 27. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 357

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 27. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2020/1557 (2020. gada 21. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot merlangu 8. zonā | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2020/1558 (2020. gada 21. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1559 (2020. gada 26. oktobris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470, ar ko izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1560 (2020. gada 26. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumu, kurā paredzētas analīzes metodes, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālai kontrolei (
  1
  ) | 17 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1561 (2020. gada 23. oktobris), ar ko Ungārijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 24 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1562 (2020. gada 26. oktobris), ar ko attiecībā uz konkrētu radioiekārtu saskaņotiem standartiem saistībā ar uzlabotām zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmām, primārajiem novērošanas radiolokatoriem, apraides skaņas uztvērējiem, starptautiskajām mobilajām telesakaru iekārtām un fiksētajām radiosistēmām groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/167 | 29 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1563 (2020. gada 14. oktobris) par enerģētisko nabadzību | 35 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2020/1557 (2020. gada 21. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot merlangu 8. zonā

1

*

Komisijas Regula (ES) 2020/1558 (2020. gada 21. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1559 (2020. gada 26. oktobris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470, ar ko izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1560 (2020. gada 26. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumu, kurā paredzētas analīzes metodes, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālai kontrolei (
  1
  )

1

17

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1561 (2020. gada 23. oktobris), ar ko Ungārijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

24

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/1562 (2020. gada 26. oktobris), ar ko attiecībā uz konkrētu radioiekārtu saskaņotiem standartiem saistībā ar uzlabotām zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmām, primārajiem novērošanas radiolokatoriem, apraides skaņas uztvērējiem, starptautiskajām mobilajām telesakaru iekārtām un fiksētajām radiosistēmām groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/167

29

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2020/1563 (2020. gada 14. oktobris) par enerģētisko nabadzību

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/1557

(2020. gada 21. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot merlangu 8. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Beļģijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Beļģijā, ar nozveju no merlanga krājuma 8. zonā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Beļģijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Beļģijā, ar nozveju no merlanga krājuma 8. zonā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2020. gadam, kura Beļģijai iedalīta pielikumā norādītajam merlanga krājumam 8. zonā, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

1.   Ar 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Beļģijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Beļģijā, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti ir aizliegts meklēt zivis un iemest, ievietot vai pacelt zvejas rīku šā krājuma apzvejošanas nolūkā.

2.   Tomēr ir atļauts pārkraut citā kuģī, paturēt uz kuģa, apstrādāt uz kuģa, pārvietot, ievietot sprostā, nobarot un izkraut minētā krājuma zivis un zvejas produktus, ko minētie kuģi nozvejojuši pirms minētās dienas.

3.   Neplānotas nozvejas, kuras šie kuģi guvuši no minētā krājuma, paceļ un patur uz zvejas kuģa un reģistrē, izkrauj un no nozvejas kvotām atskaita saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (3) 15. pantu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 21. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 27/TQ123 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | WHG/08. |
| Suga | Merlangs (Merlangius merlangus) |
| Zona | 8 |
| Aizlieguma datums | 1.10.2020. |

Nr.

27/TQ123

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

WHG/08.

Suga

Merlangs (Merlangius merlangus)

Zona

8

Aizlieguma datums

1.10.2020.

---

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/4

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2020/1558

(2020. gada 21. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu Beļģijas karoga kuģiem zvejot rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Beļģijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Beļģijā, ar nozveju no rajveidīgo zivju krājuma Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Beļģijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Beļģijā, ar nozveju no rajveidīgo zivju krājuma Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2020. gadam, kura Beļģijai iedalīta pielikumā norādītajam rajveidīgo zivju krājumam Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

1.   Ar 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Beļģijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Beļģijā, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti ir aizliegts meklēt zivis un iemest, ievietot vai pacelt zvejas rīku šā krājuma apzvejošanas nolūkā.

2.   Tomēr ir atļauts pārkraut citā kuģī, paturēt uz kuģa, apstrādāt uz kuģa, pārvietot, ievietot sprostā, nobarot un izkraut minētā krājuma zivis un zvejas produktus, ko minētie kuģi nozvejojuši pirms minētās dienas.

3.   Neplānotas nozvejas, kuras šie kuģi guvuši no minētā krājuma, paceļ un patur uz zvejas kuģa un reģistrē, izkrauj un no nozvejas kvotām atskaita saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (3) 15. pantu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 21. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijas loceklis

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 26/TQ123 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Beļģija |
| Krājums | SRX/89-C., ieskaitot RJC/89-C., RJH/89-C., RJN/89-C., RJU/8-C. un RJU/9-C. |
| Suga | Rajveidīgās zivis (Rajiformes) |
| Zona | Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā |
| Aizlieguma datums | 1.10.2020. |

Nr.

26/TQ123

Dalībvalsts

Beļģija

Krājums

SRX/89-C., ieskaitot RJC/89-C., RJH/89-C., RJN/89-C., RJU/8-C. un RJU/9-C.

Suga

Rajveidīgās zivis (Rajiformes)

Zona

Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā

Aizlieguma datums

1.10.2020.

---

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1559

(2020. gada 26. oktobris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470, ar ko izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim bija jāizveido to jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri atļauti vai paziņoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu Komisijai līdz 2018. gada 1. janvārim bija jāizveido to jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri atļauti vai paziņoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 (2).

| (2) | To jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri atļauti vai paziņoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, tika izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (3). |
| --- | --- |

(2)

To jauno pārtikas produktu Savienības saraksts, kuri atļauti vai paziņoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97, tika izveidots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (3).

| (3) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1023 (4) Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā izveidotais sākotnējais jauno pārtikas produktu Savienības saraksts tika labots, aizstājot minēto pielikumu. Tikmēr bija pieņemtas astoņas Komisijas īstenošanas regulas ar numuriem (ES) 2018/460 (5), (ES) 2018/461 (6), (ES) 2018/462 (7), (ES) 2018/469 (8), (ES) 2018/991 (9), (ES) 2018/1011 (10), (ES) 2018/1018 (11), (ES) 2018/1032 (12), ar kurām attiecīgi atļauj laist tirgū jaunos pārtikas produktus vai paplašina jauno pārtikas produktu lietojumu. Ar minētajām īstenošanas regulām arī tika atjaunināts Savienības saraksts. Tomēr šie jaunie pārtikas produkti un jauno pārtikas produktu lietojuma paplašinājumi vairs nav iekļauti ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1023 aizstātajā sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/1023 (4) Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā izveidotais sākotnējais jauno pārtikas produktu Savienības saraksts tika labots, aizstājot minēto pielikumu. Tikmēr bija pieņemtas astoņas Komisijas īstenošanas regulas ar numuriem (ES) 2018/460 (5), (ES) 2018/461 (6), (ES) 2018/462 (7), (ES) 2018/469 (8), (ES) 2018/991 (9), (ES) 2018/1011 (10), (ES) 2018/1018 (11), (ES) 2018/1032 (12), ar kurām attiecīgi atļauj laist tirgū jaunos pārtikas produktus vai paplašina jauno pārtikas produktu lietojumu. Ar minētajām īstenošanas regulām arī tika atjaunināts Savienības saraksts. Tomēr šie jaunie pārtikas produkti un jauno pārtikas produktu lietojuma paplašinājumi vairs nav iekļauti ar Īstenošanas regulu (ES) 2018/1023 aizstātajā sarakstā.

| (4) | Tāpēc skaidrības un juridiskās noteiktības labad Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā iekļautais jauno pārtikas produktu Savienības saraksts būtu jāgroza, lai minētos jaunos pārtikas produktus un jauno pārtikas produktu lietojuma paplašinājumus atkal iekļautu Savienības sarakstā. Minētie jaunie pārtikas produkti un jauno pārtikas produktu lietojuma paplašinājumi tika iekļauti Savienības sarakstā līdz Īstenošanas regulas (ES) 2018/1023 spēkā stāšanās dienai 2018. gada 13. augustā, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no minētā datuma. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc skaidrības un juridiskās noteiktības labad Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumā iekļautais jauno pārtikas produktu Savienības saraksts būtu jāgroza, lai minētos jaunos pārtikas produktus un jauno pārtikas produktu lietojuma paplašinājumus atkal iekļautu Savienības sarakstā. Minētie jaunie pārtikas produkti un jauno pārtikas produktu lietojuma paplašinājumi tika iekļauti Savienības sarakstā līdz Īstenošanas regulas (ES) 2018/1023 spēkā stāšanās dienai 2018. gada 13. augustā, tāpēc šī regula būtu jāpiemēro no minētā datuma.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2018. gada 13. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 258/97 (1997. gada 27. janvāris), kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1023 (2018. gada 23. jūlijs), ar kuru labo Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470, ar ko izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 187, 24.7.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/460 (2018. gada 20. marts), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu laist tirgū Ecklonia cava florotanīnus un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 78, 21.3.2018., 2. lpp.).

5

Ecklonia cava

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/461 (2018. gada 20. marts), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu plašāk lietot ar taksifolīnu bagātu ekstraktu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 78, 21.3.2018., 7. lpp.).

6

(7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/462 (2018. gada 20. marts), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 kā jaunu pārtikas produktu atļauj plašāk lietot L-ergotioneīnu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 78, 21.3.2018., 11. lpp.).

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/469 (2018. gada 21. marts), ar ko atļauj laist tirgū trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstraktu kā jaunu pārtikas produktu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 79, 22.3.2018., 11. lpp.).

8

Cynanchum wilfordii

Phlomis umbrosa

Angelica gigas

(9)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/991 (2018. gada 12. jūlijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu laist tirgū vistu olbaltuma lizocīma hidrolizātu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 177, 13.7.2018., 9. lpp.).

9

(10)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1011 (2018. gada 17. jūlijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj paplašināt lietošanas devas ar UV starojumu apstrādātām sēnēm kā jaunam pārtikas produktam un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 181, 18.7.2018., 4. lpp.).

10

(11)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1018 (2018. gada 18. jūlijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu plašāk lietot ar UV starojumu apstrādātu maizes raugu (Saccharomyces cerevisiae) un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 183, 19.7.2018., 9. lpp.).

11

Saccharomyces cerevisiae

(12)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1032 (2018. gada 20. jūlijs), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 atļauj kā jaunu pārtikas produktu plašāk lietot mikroaļģu Schizochytrium sp. eļļu un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (OV L 185, 23.7.2018., 9. lpp.).

12

Schizochytrium

---

PIELIKUMS

Pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. tabulu (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) groza šādi:






  a) | starp ierakstu “Echium plantagineum eļļa” un ierakstu “Olu membrānu hidrolizāts” iekļauj šādu ierakstu:









  Atļautais jaunais pārtikas produkts | Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi | Īpašas papildu marķēšanas prasības | Citas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “Ecklonia cava florotanīni | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Ecklonia cava florotanīni”.
  Uz Ecklonia cava florotanīnus saturošiem uztura bagātinātājiem jābūt izvietotam šādam paziņojumam:






  a) | Šo uztura bagātinātāju nav ieteicams dot bērniem un pusaudžiem, kas jaunāki par divpadsmit/četrpadsmit/astoņpadsmit (*) gadiem. |

1)

pielikuma 1. tabulu (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) groza šādi:

a)

starp ierakstu “Echium plantagineum eļļa” un ierakstu “Olu membrānu hidrolizāts” iekļauj šādu ierakstu:

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Jaunā pārtikas produkta lietošanas nosacījumi

Īpašas papildu marķēšanas prasības

Citas prasības

“Ecklonia cava florotanīni

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “Ecklonia cava florotanīni”.

Uz Ecklonia cava florotanīnus saturošiem uztura bagātinātājiem jābūt izvietotam šādam paziņojumam:

a)

Šo uztura bagātinātāju nav ieteicams dot bērniem un pusaudžiem, kas jaunāki par divpadsmit/četrpadsmit/astoņpadsmit (*) gadiem.

| b) | Šo uztura bagātinātāju nav ieteicams lietot cilvēkiem, kuriem ir vairogdziedzera saslimšana vai kuri zina, ka viņiem ir risks iegūt vairogdziedzera saslimšanu, vai kuriem tāds risks ir konstatēts. |
| --- | --- |

b)

Šo uztura bagātinātāju nav ieteicams lietot cilvēkiem, kuriem ir vairogdziedzera saslimšana vai kuri zina, ka viņiem ir risks iegūt vairogdziedzera saslimšanu, vai kuriem tāds risks ir konstatēts.

| c) | Šo uztura bagātinātāju nav ieteicams lietot vienlaikus ar citiem jodu saturošiem uztura bagātinātājiem. |
| --- | --- |

c)

Šo uztura bagātinātāju nav ieteicams lietot vienlaikus ar citiem jodu saturošiem uztura bagātinātājiem.

| (*) | Atkarībā no vecuma grupas, kurai šis uztura bagātinātājs ir paredzēts.” |
| --- | --- |

(*)

Atkarībā no vecuma grupas, kurai šis uztura bagātinātājs ir paredzēts.”

Uztura bagātināji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK un paredzēti visām lietotāju grupām, izņemot bērnus, kuri jaunāki par 12 gadiem

163 mg dienā pusaudžiem 12–14 gadu vecumā

230 mg dienā pusaudžiem, kas vecāki par 14 gadiem

263 mg dienā pieaugušajiem

| b) | ierakstu “Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts” aizstāj ar šādu:









  “Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “ar taksifolīnu bagāts ekstrakts”.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jogurts bez piedevām/Jogurts ar augļiem(*) | 0,020 g/kg |
| Kefīrs(*) | 0,008 g/kg |
| Paniņas(*) | 0,005 g/kg |
| Piena pulveris(*) | 0,052 g/kg |
| Saldais krējums(*) | 0,070 g/kg |
| Skābais krējums(*) | 0,050 g/kg |
| Siers(*) | 0,090 g/kg |
| Sviests(*) | 0,164 g/kg |
| Šokolādes konfektes | 0,070 g/kg |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 0,020 g/l |
| Uztura bagātināji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK un paredzēti visām lietotāju grupām, izņemot zīdaiņus, mazus bērnus, bērnus un pusaudžus, kuri jaunāki par 14 gadiem | 100 mg dienā |
| (*) | Lietots piena produktos, ar taksifolīnu bagātais ekstrakts nedrīkst ne pilnībā, ne daļēji aizstāt kādu no piena sastāvdaļām. |

b)

ierakstu “Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts” aizstāj ar šādu:

“Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “ar taksifolīnu bagāts ekstrakts”.”

Jogurts bez piedevām/Jogurts ar augļiem(*)

0,020 g/kg

Kefīrs(*)

0,008 g/kg

Paniņas(*)

0,005 g/kg

Piena pulveris(*)

0,052 g/kg

Saldais krējums(*)

0,070 g/kg

Skābais krējums(*)

0,050 g/kg

Siers(*)

0,090 g/kg

Sviests(*)

0,164 g/kg

Šokolādes konfektes

0,070 g/kg

Bezalkoholiskie dzērieni

0,020 g/l

Uztura bagātināji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK un paredzēti visām lietotāju grupām, izņemot zīdaiņus, mazus bērnus, bērnus un pusaudžus, kuri jaunāki par 14 gadiem

100 mg dienā

(*)

Lietots piena produktos, ar taksifolīnu bagātais ekstrakts nedrīkst ne pilnībā, ne daļēji aizstāt kādu no piena sastāvdaļām.

| c) | ierakstu “L-ergotioneīns” aizstāj ar šādu:









  “L-ergotioneīns | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “L-ergotioneīns”.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezalkoholiskie dzērieni | 0,025 g/kg |
| Dzērieni uz piena bāzes | 0,025 g/kg |
| Svaiga piena produkti(*) | 0,040 g/kg |
| Graudu batoniņi | 0,2 g/kg |
| Šokolādes konfektes | 0,25 g/kg |
| Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | 30 mg dienā visām lietotāju grupām (izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes)
  20 mg dienā bērniem, kas vecāki par 3 gadiem |
| (*) | Lietots piena produktos, L-ergotioneīns nedrīkst ne pilnībā, ne daļēji aizstāt kādu no piena sastāvdaļām. |

c)

ierakstu “L-ergotioneīns” aizstāj ar šādu:

“L-ergotioneīns

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “L-ergotioneīns”.”

Bezalkoholiskie dzērieni

0,025 g/kg

Dzērieni uz piena bāzes

0,025 g/kg

Svaiga piena produkti(*)

0,040 g/kg

Graudu batoniņi

0,2 g/kg

Šokolādes konfektes

0,25 g/kg

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

30 mg dienā visām lietotāju grupām (izņemot grūtnieces un ar krūti barojošas sievietes)

20 mg dienā bērniem, kas vecāki par 3 gadiem

(*)

Lietots piena produktos, L-ergotioneīns nedrīkst ne pilnībā, ne daļēji aizstāt kādu no piena sastāvdaļām.

| d) | starp ierakstu “L-ergotioneīns” un ierakstu “Dzelzs nātrija (III) EDTA” iekļauj šādu ierakstu:









  “Trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstrakts | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstrakts”.
  Uztura bagātinātāju, kuri satur trīs augu sakņu ekstraktu maisījumu, marķējumā sastāvdaļu saraksta tiešā tuvumā jābūt norādei tos nelietot personām ar zināmu alerģiju uz seleriju.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pieaugušajiem paredzēti uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | 175 mg dienā |

d)

starp ierakstu “L-ergotioneīns” un ierakstu “Dzelzs nātrija (III) EDTA” iekļauj šādu ierakstu:

“Trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstrakts

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstrakts”.

Uztura bagātinātāju, kuri satur trīs augu sakņu ekstraktu maisījumu, marķējumā sastāvdaļu saraksta tiešā tuvumā jābūt norādei tos nelietot personām ar zināmu alerģiju uz seleriju.”

Pieaugušajiem paredzēti uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

175 mg dienā

| e) | starp ierakstu “Tomātu likopēna oleosveķi” un ierakstu “Magnija citrāta malāts” iekļauj šādu ierakstu:









  “Vistu olbaltuma lizocīma hidrolizāts | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “vistu olbaltuma lizocīma hidrolizāts”.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pieaugušajiem paredzēti uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | 1 000 mg dienā |

e)

starp ierakstu “Tomātu likopēna oleosveķi” un ierakstu “Magnija citrāta malāts” iekļauj šādu ierakstu:

“Vistu olbaltuma lizocīma hidrolizāts

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “vistu olbaltuma lizocīma hidrolizāts”.”

Pieaugušajiem paredzēti uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

1 000 mg dienā

| f) | ierakstu “Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)” aizstāj ar šādu:









  “Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus) | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais D2 vitamīna līmenis | 1. | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)”. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

ierakstu “Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)” aizstāj ar šādu:

“Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais D2 vitamīna līmenis

1.

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)”.

| 2. | Jaunā pārtikas produkta nosaukumu paša produkta vai to saturošu pārtikas produktu marķējumā papildina ar norādi, ka “veikta kontrolēta gaismas apstrāde, lai paaugstinātu D vitamīna saturu” vai “D2 vitamīna līmeņa paaugstināšanas nolūkā ir veikta apstrāde ar UV starojumu”.” |
| --- | --- |

2.

Jaunā pārtikas produkta nosaukumu paša produkta vai to saturošu pārtikas produktu marķējumā papildina ar norādi, ka “veikta kontrolēta gaismas apstrāde, lai paaugstinātu D vitamīna saturu” vai “D2 vitamīna līmeņa paaugstināšanas nolūkā ir veikta apstrāde ar UV starojumu”.”

Sēnes (Agaricus bisporus)

20 μg D2 vitamīna/100 g svaigsvara

| g) | ierakstu “Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae)” aizstāj ar šādu:









  “Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae) | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais D2 vitamīna līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “raugs ar D vitamīnu” vai “raugs ar D2 vitamīnu”. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ar raugu raudzēta maize un maizītes | 5 μg D2 vitamīna/100 g |
| Ar raugu raudzēti konditorejas izstrādājumi | 5 μg D2 vitamīna/100 g |
| Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | |
| Fasēts svaigs vai sausais raugs cepšanai mājas apstākļos | 45 μg/100 g svaigam raugam
  200 μg/100 g sausajam raugam | 1. | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “raugs ar D vitamīnu” vai “raugs ar D2 vitamīnu”. |

g)

ierakstu “Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae)” aizstāj ar šādu:

“Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae)

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais D2 vitamīna līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “raugs ar D vitamīnu” vai “raugs ar D2 vitamīnu”.

Ar raugu raudzēta maize un maizītes

5 μg D2 vitamīna/100 g

Ar raugu raudzēti konditorejas izstrādājumi

5 μg D2 vitamīna/100 g

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

Fasēts svaigs vai sausais raugs cepšanai mājas apstākļos

45 μg/100 g svaigam raugam

200 μg/100 g sausajam raugam

1.

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “raugs ar D vitamīnu” vai “raugs ar D2 vitamīnu”.

| 2. | Jaunā pārtikas produkta marķējumā jābūt norādei, ka pārtikas produkts ir paredzēts tikai cepšanai un ka tas nebūtu jāēd neapstrādāts. |
| --- | --- |

2.

Jaunā pārtikas produkta marķējumā jābūt norādei, ka pārtikas produkts ir paredzēts tikai cepšanai un ka tas nebūtu jāēd neapstrādāts.

| 3. | Jaunā pārtikas produkta marķējumā jāietver lietošanas pamācība galapatērētājiem, ka mājās gatavotajos galaproduktos nevajadzētu pārsniegt maksimālo D2 vitamīna koncentrāciju 5 μg/100 g.” |
| --- | --- |

3.

Jaunā pārtikas produkta marķējumā jāietver lietošanas pamācība galapatērētājiem, ka mājās gatavotajos galaproduktos nevajadzētu pārsniegt maksimālo D2 vitamīna koncentrāciju 5 μg/100 g.”

| h) | ierakstu “Schizochytrium sp. (T18) eļļa” aizstāj ar šādu:









  “
  Schizochytriumsp. (T18) eļļa | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “mikroaļģu Schizochytrium sp. eļļa”.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piena produkti, izņemot dzērienus uz piena bāzes | 200 mg/100 g vai (siera produktiem) 600 mg/100 g |
| Piena produktu analogi, izņemot dzērienus | 200 mg/100 g vai (siera produktu analogiem) 600 mg/100 g |
| Ziežamie tauki un mērces | 600 mg/100 g |
| Brokastu pārslas | 500 mg/100 g |
| Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK | 250 mg DHA dienā visām lietotāju grupām |
| 450 mg DHA dienā grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm |
| Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kuri atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013, un ēdienreizes aizstājēji svara kontrolei | 250 mg porcijā |
| Dzērieni uz piena bāzes un līdzīgi maziem bērniem paredzēti produkti | 200 mg/100 g |
| Pārtikas produkti, kas paredzēti intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, īpaši sportistiem |
| Pārtikas produkti, uz kuriem atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 828/2014 prasībām izvietoti paziņojumi par lipekļa neesību vai samazinātu tā klātbūtni |
| Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | Atbilstoši to personu īpašajām uztura vajadzībām, kurām šie produkti paredzēti |
| Maizes izstrādājumi (maize, maizītes un saldie biskvīti) | 200 mg/100 g |
| Graudu batoniņi | 500 mg/100 g |
| Cepamie tauki | 360 mg/100 g |
| Bezalkoholiskie dzērieni (arī piena analogi un dzērieni uz piena bāzes) | 80 mg/100 ml |
| Tādi maisījumi zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 609/2013 |
| Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013 | 200 mg/100 g |
| Augļu/dārzeņu biezeņi | 100 mg/100 g” |

h)

ierakstu “Schizochytrium sp. (T18) eļļa” aizstāj ar šādu:

“
  Schizochytriumsp. (T18) eļļa

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “mikroaļģu Schizochytrium sp. eļļa”.”

Piena produkti, izņemot dzērienus uz piena bāzes

200 mg/100 g vai (siera produktiem) 600 mg/100 g

Piena produktu analogi, izņemot dzērienus

200 mg/100 g vai (siera produktu analogiem) 600 mg/100 g

Ziežamie tauki un mērces

600 mg/100 g

Brokastu pārslas

500 mg/100 g

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK

250 mg DHA dienā visām lietotāju grupām

450 mg DHA dienā grūtniecēm un ar krūti barojošām sievietēm

Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kuri atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013, un ēdienreizes aizstājēji svara kontrolei

250 mg porcijā

Dzērieni uz piena bāzes un līdzīgi maziem bērniem paredzēti produkti

200 mg/100 g

Pārtikas produkti, kas paredzēti intensīvas muskuļu piepūles gadījumos, īpaši sportistiem

Pārtikas produkti, uz kuriem atbilstīgi Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 828/2014 prasībām izvietoti paziņojumi par lipekļa neesību vai samazinātu tā klātbūtni

Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

Atbilstoši to personu īpašajām uztura vajadzībām, kurām šie produkti paredzēti

Maizes izstrādājumi (maize, maizītes un saldie biskvīti)

200 mg/100 g

Graudu batoniņi

500 mg/100 g

Cepamie tauki

360 mg/100 g

Bezalkoholiskie dzērieni (arī piena analogi un dzērieni uz piena bāzes)

80 mg/100 ml

Tādi maisījumi zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumi zīdaiņiem, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 609/2013

Zīdaiņiem un maziem bērniem paredzēta apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

200 mg/100 g

Augļu/dārzeņu biezeņi

100 mg/100 g”

| 2) | pielikuma 2. tabulu (“Specifikācijas”) groza šādi:






  a) | starp ierakstu “Echium plantagineum eļļa” un ierakstu “Olu membrānu hidrolizāts” iekļauj šādu ierakstu:






  Atļautais jaunais pārtikas produkts | Specifikācija |
| --- | --- | --- | --- |
| “Ecklonia cava florotanīni | Apraksts/definīcija


  Ecklonia cava florotanīnus iegūst alkohola ekstrahēšanā no ēdamās jūras aļģes Ecklonia cava. Šis ekstrakts ir tumši brūns pulveris, bagāts ar florotanīniem, polifenola savienojumiem, kas sastopami kā sekundārie metabolīti dažās brūnaļģu sugās.

  Parametri/sastāvs

  Florotanīnu saturs: 90 ± 5 %
  Antioksidatīvā aktivitāte: > 85 %
  Mitrums: < 5 %
  Pelni: < 5 %

  Mikrobioloģiskie kritēriji

  Kopējais dzīvotspējīgo šūnu skaits: < 3 000 KVV/g
  Pelējuma/rauga sēnītes: < 300 KVV/g
  Koliformās baktērijas: negatīvs testa rezultāts

  Salmonella spp.: negatīvs testa rezultāts

  Staphylococcus aureus: negatīvs testa rezultāts

  Smagie metāli un halogēni

  Svins: < 3,0 mg/kg
  Dzīvsudrabs: < 0,1 mg/kg
  Kadmijs: < 3,0 mg/kg
  Arsēns: < 25,0 mg/kg
  Neorganiskais arsēns: < 0,5 mg/kg
  Jods: 150,0–650,0 mg/kg
  KVV: kolonijas veidojošas vienības” |

2)

pielikuma 2. tabulu (“Specifikācijas”) groza šādi:

a)

starp ierakstu “Echium plantagineum eļļa” un ierakstu “Olu membrānu hidrolizāts” iekļauj šādu ierakstu:

Atļautais jaunais pārtikas produkts

Specifikācija

“Ecklonia cava florotanīni

Apraksts/definīcija

Ecklonia cava florotanīnus iegūst alkohola ekstrahēšanā no ēdamās jūras aļģes Ecklonia cava. Šis ekstrakts ir tumši brūns pulveris, bagāts ar florotanīniem, polifenola savienojumiem, kas sastopami kā sekundārie metabolīti dažās brūnaļģu sugās.

Parametri/sastāvs

Florotanīnu saturs: 90 ± 5 %

Antioksidatīvā aktivitāte: > 85 %

Mitrums: < 5 %

Pelni: < 5 %

Mikrobioloģiskie kritēriji

Kopējais dzīvotspējīgo šūnu skaits: < 3 000 KVV/g

Pelējuma/rauga sēnītes: < 300 KVV/g

Koliformās baktērijas: negatīvs testa rezultāts

Salmonella spp.: negatīvs testa rezultāts

Staphylococcus aureus: negatīvs testa rezultāts

Smagie metāli un halogēni

Svins: < 3,0 mg/kg

Dzīvsudrabs: < 0,1 mg/kg

Kadmijs: < 3,0 mg/kg

Arsēns: < 25,0 mg/kg

Neorganiskais arsēns: < 0,5 mg/kg

Jods: 150,0–650,0 mg/kg

KVV: kolonijas veidojošas vienības”

| b) | ieraksta “Definīcija” tekstu, kas attiecas uz ierakstu “Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts”, aizstāj ar šādu:






  “Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts | Definīcija

  Ķīmiskais nosaukums: [(2R,3R)-2-(3,4 dihidroksifenil)-3,5,7-trihidroksi-2,3-dihidrohromēn-4-ons, saukts arī par (+) trans-(2R,3R)- dihidrokvercetīnu] un nesatur vairāk kā 2 % cis formas.” |
| --- | --- | --- |

b)

ieraksta “Definīcija” tekstu, kas attiecas uz ierakstu “Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts”, aizstāj ar šādu:

“Ar taksifolīnu bagāts ekstrakts

Definīcija

Ķīmiskais nosaukums: [(2R,3R)-2-(3,4 dihidroksifenil)-3,5,7-trihidroksi-2,3-dihidrohromēn-4-ons, saukts arī par (+) trans-(2R,3R)- dihidrokvercetīnu] un nesatur vairāk kā 2 % cis formas.”

| c) | starp ierakstu “L-ergotioneīns” un ierakstu “Dzelzs nātrija (III) EDTA” iekļauj šādu ierakstu:






  “Trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstrakts | Apraksts/definīcija

  Trīs augu sakņu ekstraktu maisījums ir dzeltenīgi brūns smalks pulveris, ko iegūst, ekstrahējot ar karstu ūdeni, koncentrējot ar iztvaicēšanu un žāvējot ar izsmidzināšanu

  No 3 augu sakņu maisījuma iegūtā ekstrakta sastāvs


  Cynanchum wilfordii sakne: 32,5 masas %

  Phlomis umbrosa sakne: 32,5 masas %

  Angelica gigas sakne: 35,0 masas %

  Specifikācija

  Zudums pēc žāvēšanas: ne vairāk kā 100 mg/g

  Pamatviela

  Kanēļskābe: 0,012–0,039 mg/g

  Shanzhiside metilesteris: 0,20–1,55 mg/g
  Nodakenīns: 3,35–10,61 mg/g
  Metoksalēns: < 3 mg/g
  Fenoli: 13,0–40,0 mg/g
  Kumarīni; 13,0–40,0 mg/g
  Iridoīdi: 13,0–39,0 mg/g
  Saponīni: 5,0–15,5 mg/g

  Uzturvielas

  Ogļhidrāti: 600–880 mg/g
  Proteīni: 70–170 mg/g
  Tauki: < 4 mg/g

  Mikrobioloģiskie parametri

  Kopējais dzīvotspējīgo mikroorganismu koloniju skaits: < 5 000 KVV/g
  Kopējais pelējuma un rauga sēnīšu skaits: < 100 KVV/g
  Koliformās baktērijas: < 10 KVV/g

  Salmonella: 25 g paraugā nekonstatē

  Escherichia coli: 25 g paraugā nekonstatē

  Staphylococcus aureus: 25 g paraugā nekonstatē

  Smagie metāli

  Svins: < 0,65 mg/kg
  Arsēns: < 3,0 mg/kg
  Dzīvsudrabs: < 0,1 mg/kg
  Kadmijs: < 1,0 mg/kg
  KVV: kolonijas veidojošas vienības” |
| --- | --- | --- |

c)

starp ierakstu “L-ergotioneīns” un ierakstu “Dzelzs nātrija (III) EDTA” iekļauj šādu ierakstu:

“Trīs augu (Cynanchum wilfordii Hemsley, Phlomis umbrosa Turcz. un Angelica gigas Nakai) sakņu ekstrakts

Apraksts/definīcija

Trīs augu sakņu ekstraktu maisījums ir dzeltenīgi brūns smalks pulveris, ko iegūst, ekstrahējot ar karstu ūdeni, koncentrējot ar iztvaicēšanu un žāvējot ar izsmidzināšanu

No 3 augu sakņu maisījuma iegūtā ekstrakta sastāvs

Cynanchum wilfordii sakne: 32,5 masas %

Phlomis umbrosa sakne: 32,5 masas %

Angelica gigas sakne: 35,0 masas %

Specifikācija

Zudums pēc žāvēšanas: ne vairāk kā 100 mg/g

Pamatviela

Kanēļskābe: 0,012–0,039 mg/g

Shanzhiside metilesteris: 0,20–1,55 mg/g

Nodakenīns: 3,35–10,61 mg/g

Metoksalēns: < 3 mg/g

Fenoli: 13,0–40,0 mg/g

Kumarīni; 13,0–40,0 mg/g

Iridoīdi: 13,0–39,0 mg/g

Saponīni: 5,0–15,5 mg/g

Uzturvielas

Ogļhidrāti: 600–880 mg/g

Proteīni: 70–170 mg/g

Tauki: < 4 mg/g

Mikrobioloģiskie parametri

Kopējais dzīvotspējīgo mikroorganismu koloniju skaits: < 5 000 KVV/g

Kopējais pelējuma un rauga sēnīšu skaits: < 100 KVV/g

Koliformās baktērijas: < 10 KVV/g

Salmonella: 25 g paraugā nekonstatē

Escherichia coli: 25 g paraugā nekonstatē

Staphylococcus aureus: 25 g paraugā nekonstatē

Smagie metāli

Svins: < 0,65 mg/kg

Arsēns: < 3,0 mg/kg

Dzīvsudrabs: < 0,1 mg/kg

Kadmijs: < 1,0 mg/kg

KVV: kolonijas veidojošas vienības”

| d) | starp ierakstu “Tomātu likopēna oleosveķi” un ierakstu “Magnija citrāta malāts” iekļauj šādu ierakstu:






  “Vistu olbaltuma lizocīma hidrolizāts | Apraksts/definīcija

  Vistu olbaltuma lizocīma hidrolizātu fermentatīvā procesā iegūst no vistu olbaltuma lizocīma, izmantojot Bacillus licheniformis producētu subtilizīnu.
  Šis produkts ir balts līdz gaiši dzeltens pulveris.

  Specifikācija

  Proteīns (TN(*) x 5,30): 80–90 %
  Triptofāns: 5–7 %
  Triptofāna/NGAS(**) attiecība: 0,18–0,25
  Hidrolīzes pakāpe: 19–25 %
  Mitrums: < 5 %
  Pelni: < 10 %
  Nātrijs: < 6 %

  Smagie metāli

  Arsēns: < 1 ppm
  Svins: < 1 ppm
  Kadmijs: < 0,5 ppm
  Dzīvsudrabs: < 0,1 ppm

  Mikrobioloģiskie kritēriji

  Kopējais aerobo mikroorganismu skaits: < 103 KVV/g
  Kopējais rauga/pelējuma sēnīšu skaits: < 102 KVV/g
  Enterobaktērijas: < 10 KVV/g

  Salmonella spp: 25 g paraugā nekonstatē

  Escherichia coli: 10 g paraugā nekonstatē

  Staphylococcus aureus: 10 g paraugā nekonstatē

  Pseudomonas aeruginosa: 10 g paraugā nekonstatē






  (*) | TN: kopējais slāpeklis |
| --- | --- | --- | --- |

d)

starp ierakstu “Tomātu likopēna oleosveķi” un ierakstu “Magnija citrāta malāts” iekļauj šādu ierakstu:

“Vistu olbaltuma lizocīma hidrolizāts

Apraksts/definīcija

Vistu olbaltuma lizocīma hidrolizātu fermentatīvā procesā iegūst no vistu olbaltuma lizocīma, izmantojot Bacillus licheniformis producētu subtilizīnu.

Šis produkts ir balts līdz gaiši dzeltens pulveris.

Specifikācija

Proteīns (TN(*) x 5,30): 80–90 %

Triptofāns: 5–7 %

Triptofāna/NGAS(**) attiecība: 0,18–0,25

Hidrolīzes pakāpe: 19–25 %

Mitrums: < 5 %

Pelni: < 10 %

Nātrijs: < 6 %

Smagie metāli

Arsēns: < 1 ppm

Svins: < 1 ppm

Kadmijs: < 0,5 ppm

Dzīvsudrabs: < 0,1 ppm

Mikrobioloģiskie kritēriji

Kopējais aerobo mikroorganismu skaits: < 103 KVV/g

Kopējais rauga/pelējuma sēnīšu skaits: < 102 KVV/g

Enterobaktērijas: < 10 KVV/g

Salmonella spp: 25 g paraugā nekonstatē

Escherichia coli: 10 g paraugā nekonstatē

Staphylococcus aureus: 10 g paraugā nekonstatē

Pseudomonas aeruginosa: 10 g paraugā nekonstatē

(*)

TN: kopējais slāpeklis

| (**) | NGAS: neitrālas garķēžu aminoskābes” |
| --- | --- |

(**)

NGAS: neitrālas garķēžu aminoskābes”

| e) | ierakstu “Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)” aizstāj ar šādu:






  “Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus) | Apraksts/definīcija

  Komerciāli audzētas Agaricus bisporus sugas sēnes, kas pēc novākšanas apstrādātas ar UV starojumu.
  UV apstarošana: apstarošana ultravioletajā gaismā ar viļņa garumu 200–800 nm.

  D2 vitamīns

  Ķīmiskais nosaukums: (3β,5Z,7E-22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraēn-3-ols
  Sinonīms: ergokalciferols

  CAS Nr.: 50-14-6
  Molekulmasa: 396,65 g/mol

  Saturs

  D2 vitamīns galaproduktā: 5–20 μg/100 g svaigsvara glabāšanas laika beigās” |
| --- | --- | --- |

e)

ierakstu “Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)” aizstāj ar šādu:

“Ar UV starojumu apstrādātas sēnes (Agaricus bisporus)

Apraksts/definīcija

Komerciāli audzētas Agaricus bisporus sugas sēnes, kas pēc novākšanas apstrādātas ar UV starojumu.

UV apstarošana: apstarošana ultravioletajā gaismā ar viļņa garumu 200–800 nm.

D2 vitamīns

Ķīmiskais nosaukums: (3β,5Z,7E-22E)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraēn-3-ols

Sinonīms: ergokalciferols

CAS Nr.: 50-14-6

Molekulmasa: 396,65 g/mol

Saturs

D2 vitamīns galaproduktā: 5–20 μg/100 g svaigsvara glabāšanas laika beigās”

| f) | ierakstu “Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae)” aizstāj ar šādu:






  “Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae) | Apraksts/definīcija

  Maizes raugu (Saccharomyces cerevisiae) apstrādā ar UV starojumu, lai panāktu ergosterola pārveidošanos par D2 vitamīnu (ergokalciferolu). D2 vitamīna saturs rauga koncentrātā variē no 800 000 līdz 3 500 000 starptautiskajām vienībām D vitamīna/100 g (200–875 μg/g). Šis raugs var būt inaktivēts.
  Rauga koncentrātu sajauc ar parasto maizes raugu, lai fasētā svaigā vai sausajā raugā, kas paredzēts cepšanai mājas apstākļos, nepārsniegtu maksimālo līmeni.
  Birstošas, gaiši brūnas granulas.

  D2 vitamīns

  Ķīmiskais nosaukums: (5Z,7E,22E)-(3S)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraēn-3-ols
  Sinonīms: ergokalciferols

  CAS Nr.: 50-14-6
  Molekulmasa: 396,65 g/mol

  Rauga koncentrāta mikrobioloģiskie kritēriji

  Koliformās baktērijas: ≤ 103/g

  Escherichia coli: ≤ 10/g

  Salmonella: 25 g paraugā nekonstatē” |
| --- | --- | --- |

f)

ierakstu “Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae)” aizstāj ar šādu:

“Ar UV starojumu apstrādāts maizes raugs (Saccharomyces cerevisiae)

Apraksts/definīcija

Maizes raugu (Saccharomyces cerevisiae) apstrādā ar UV starojumu, lai panāktu ergosterola pārveidošanos par D2 vitamīnu (ergokalciferolu). D2 vitamīna saturs rauga koncentrātā variē no 800 000 līdz 3 500 000 starptautiskajām vienībām D vitamīna/100 g (200–875 μg/g). Šis raugs var būt inaktivēts.

Rauga koncentrātu sajauc ar parasto maizes raugu, lai fasētā svaigā vai sausajā raugā, kas paredzēts cepšanai mājas apstākļos, nepārsniegtu maksimālo līmeni.

Birstošas, gaiši brūnas granulas.

D2 vitamīns

Ķīmiskais nosaukums: (5Z,7E,22E)-(3S)-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraēn-3-ols

Sinonīms: ergokalciferols

CAS Nr.: 50-14-6

Molekulmasa: 396,65 g/mol

Rauga koncentrāta mikrobioloģiskie kritēriji

Koliformās baktērijas: ≤ 103/g

Escherichia coli: ≤ 10/g

Salmonella: 25 g paraugā nekonstatē”

---

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/17

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2020/1560

(2020. gada 26. oktobris),

ar ko groza Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumu, kurā paredzētas analīzes metodes, lai noteiktu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas barības oficiālai kontrolei

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/625 (2017. gada 15. marts) par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001, (EK) Nr. 396/2005, (EK) Nr. 1069/2009, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 un (ES) 2016/2031, Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 un (EK) Nr. 1099/2009 un Padomes Direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK un 2008/120/EK un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 un (EK) Nr. 882/2004, Padomes Direktīvas 89/608/EEK, 89/662/EEK, 90/425/EEK, 91/496/EEK, 96/23/EK, 96/93/EK un 97/78/EK un Padomes Lēmumu 92/438/EEK (1), un jo īpaši tās 34. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2) nosaka testēšanas metodes, ko izmanto oficiālo kontroļu atbalstam, lai panāktu, ka tiek izpildīts aizliegums produktīvo dzīvnieku barībā izmantot pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes proteīnu. To skaitā ir barības oficiālajā kontrolē izmantojamās analīzes metodes dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanai, kas aprakstītas minētās regulas VI pielikumā un ko veic ar gaismas mikroskopiju vai polimerāzes ķēdes reakciju (PĶR). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2) nosaka testēšanas metodes, ko izmanto oficiālo kontroļu atbalstam, lai panāktu, ka tiek izpildīts aizliegums produktīvo dzīvnieku barībā izmantot pārstrādātu dzīvnieku izcelsmes proteīnu. To skaitā ir barības oficiālajā kontrolē izmantojamās analīzes metodes dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanai, kas aprakstītas minētās regulas VI pielikumā un ko veic ar gaismas mikroskopiju vai polimerāzes ķēdes reakciju (PĶR).

| (2) | Eiropas Savienības references laboratorijai, kas specializējusies dzīvnieku barībā nonākušo dzīvnieku izcelsmes proteīnu jomā, un dalībvalstu references laboratorijām ir bijušas grūtības interpretēt rezultātus pēc Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā aprakstītās gaismas mikroskopijas metodes izmantošanas. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienības references laboratorijai, kas specializējusies dzīvnieku barībā nonākušo dzīvnieku izcelsmes proteīnu jomā, un dalībvalstu references laboratorijām ir bijušas grūtības interpretēt rezultātus pēc Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumā aprakstītās gaismas mikroskopijas metodes izmantošanas.

| (3) | Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un noteiktību un izvairītos no atšķirīgām interpretācijām, ir lietderīgi grozīt dažus noteikumus VI pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu juridisko skaidrību un noteiktību un izvairītos no atšķirīgām interpretācijām, ir lietderīgi grozīt dažus noteikumus VI pielikumā.

| (4) | Jo īpaši būtu jāgroza novērojumu plūsmkarte dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās (barības līdzekļos), lai precizētu situācijas, kur analīzes pabeigšanai vajadzīga tikai viena noteikšana. Būtu sīkāk jāizklāsta arī rezultātu izteikšana. Visbeidzot, iekārtu raksturlielumi un paraugu sagatavošana būtu jāpielāgo, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta pēdējos sešos šīs metodes izmantošanas gados. |
| --- | --- |

(4)

Jo īpaši būtu jāgroza novērojumu plūsmkarte dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās (barības līdzekļos), lai precizētu situācijas, kur analīzes pabeigšanai vajadzīga tikai viena noteikšana. Būtu sīkāk jāizklāsta arī rezultātu izteikšana. Visbeidzot, iekārtu raksturlielumi un paraugu sagatavošana būtu jāpielāgo, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta pēdējos sešos šīs metodes izmantošanas gados.

| (5) | Tāpēc Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (6) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (EK) Nr. 152/2009 (2009. gada 27. janvāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes barības oficiālajai kontrolei (OV L 54, 26.2.2009., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 152/2009 VI pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 2.1.1. punktu aizstāj ar šādu:

  “
  Princips

  Dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kuras var būt analīzei nosūtītajās barības sastāvdaļās un barības maisījumos, identificē pēc raksturīgiem un ar mikroskopu nosakāmiem elementiem, piemēram, muskuļu šķiedrām un citām gaļas daļiņām, skrimšļiem, kauliem, ragiem, matiem, sariem, asinīm, piena tauku lodītēm, laktozes kristāliem, spalvām, olu čaumalām, asakām un zvīņām.”; |
| --- | --- |

1)

pielikuma 2.1.1. punktu aizstāj ar šādu:

“
  Princips

Dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļas, kuras var būt analīzei nosūtītajās barības sastāvdaļās un barības maisījumos, identificē pēc raksturīgiem un ar mikroskopu nosakāmiem elementiem, piemēram, muskuļu šķiedrām un citām gaļas daļiņām, skrimšļiem, kauliem, ragiem, matiem, sariem, asinīm, piena tauku lodītēm, laktozes kristāliem, spalvām, olu čaumalām, asakām un zvīņām.”;

| 2) | pielikuma 2.1.2.1.3.2. punktu aizstāj ar šādu:

  “glicerīns (neatšķaidīts, viskozitāte: 1 490 cP) vai ietvarvide ar identiskām īpašībām nepastāvīga priekšmetstikliņa sagatavošanai.”; |
| --- | --- |

2)

pielikuma 2.1.2.1.3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“glicerīns (neatšķaidīts, viskozitāte: 1 490 cP) vai ietvarvide ar identiskām īpašībām nepastāvīga priekšmetstikliņa sagatavošanai.”;

| 3) | pielikuma 2.1.2.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

  “Smalcināšanas ierīce: naža vai rotora dzirnavas. Rotora dzirnavās aizliegts izmantot dzirnavu sietus ar ≤ 0,5 mm acīm.”; |
| --- | --- |

3)

pielikuma 2.1.2.2.2. punktu aizstāj ar šādu:

“Smalcināšanas ierīce: naža vai rotora dzirnavas. Rotora dzirnavās aizliegts izmantot dzirnavu sietus ar ≤ 0,5 mm acīm.”;

| 4) | pielikuma 2.1.2.2.3. punktu aizstāj ar šādu:

  “Sieti ar 0,25 mm un 1 mm platām kvadrātveida acīm. Lai izvairītos no materiālu zudumiem, sietu diametrs (izņemot parauga priekšsijāšanai) nedrīkst pārsniegt 10 cm. Sietu kalibrēšana nav vajadzīga.”; |
| --- | --- |

4)

pielikuma 2.1.2.2.3. punktu aizstāj ar šādu:

“Sieti ar 0,25 mm un 1 mm platām kvadrātveida acīm. Lai izvairītos no materiālu zudumiem, sietu diametrs (izņemot parauga priekšsijāšanai) nedrīkst pārsniegt 10 cm. Sietu kalibrēšana nav vajadzīga.”;

| 5) | pielikuma 2.1.2.2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:






  “2.1.2.2.9. | Laboratorijas krāsns |
| --- | --- | --- |

5)

pielikuma 2.1.2.2. punktam pievieno šādus apakšpunktus:

“2.1.2.2.9.

Laboratorijas krāsns

| 2.1.2.2.10. | Centrifūga |
| --- | --- |

2.1.2.2.10.

Centrifūga

| 2.1.2.2.11. | Filtrpapīrs: kvalitatīvs celulozes filtrs (poru lielums: 4–11 μm).”; |
| --- | --- |

2.1.2.2.11.

Filtrpapīrs: kvalitatīvs celulozes filtrs (poru lielums: 4–11 μm).”;

| 6) | pielikuma 2.1.3.1. punktu aizstāj ar šādu:

  “Paraugu ņemšana
  Izmanto reprezentatīvu paraugu, kas ņemts saskaņā ar šīs regulas I pielikumā noteiktajiem noteikumiem.”; |
| --- | --- |

6)

pielikuma 2.1.3.1. punktu aizstāj ar šādu:

“Paraugu ņemšana

Izmanto reprezentatīvu paraugu, kas ņemts saskaņā ar šīs regulas I pielikumā noteiktajiem noteikumiem.”;

| 7) | pielikuma 2.1.3.3.1. punktu aizstāj ar šādu:

  “Paraugu žāvēšana: paraugus, kuru mitruma saturs ir > 14 %, pirms izmantošanas žāvē saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.”; |
| --- | --- |

7)

pielikuma 2.1.3.3.1. punktu aizstāj ar šādu:

“Paraugu žāvēšana: paraugus, kuru mitruma saturs ir > 14 %, pirms izmantošanas žāvē saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.”;

| 8) | pielikuma 2.1.3.3.2. punktu aizstāj ar šādu:

  “Paraugu priekšsijāšana: lai savāktu informāciju par iespējamo vidiskas izcelsmes piesārņojumu barībā, granulētu barību un kodolus ieteicams priekšsijāt līdz 1 mm izmēram un tad iegūtās divas frakcijas, kuras jāuzskata par atsevišķiem paraugiem, sagatavot un analizēt atsevišķi, kā arī atsevišķi ziņot par tām.”; |
| --- | --- |

8)

pielikuma 2.1.3.3.2. punktu aizstāj ar šādu:

“Paraugu priekšsijāšana: lai savāktu informāciju par iespējamo vidiskas izcelsmes piesārņojumu barībā, granulētu barību un kodolus ieteicams priekšsijāt līdz 1 mm izmēram un tad iegūtās divas frakcijas, kuras jāuzskata par atsevišķiem paraugiem, sagatavot un analizēt atsevišķi, kā arī atsevišķi ziņot par tām.”;

| 9) | pielikuma 2.1.3.3.4. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:

  “Nogulsnes savāc uz filtrpapīra, kas ievietots piltuvē, lai varētu atdalīt atlikušo tetrahloretilēnu (TCE), vienlaikus izvairoties no tauku nogulsnēšanās nogulsnēs. Nogulsnes izžāvē. Lai kontrolētu nogulsnēšanās posmu, nogulsnes pēc tam ieteicams nosvērt (ar precizitāti līdz 0,001 g). Visbeidzot, nogulsnes sijā līdz 0,25 mm lielumam, un pārbauda divas iegūtās frakcijas, ja vien netiek atzīts, ka sijāšana nav vajadzīga.”; |
| --- | --- |

9)

pielikuma 2.1.3.3.4. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:

“Nogulsnes savāc uz filtrpapīra, kas ievietots piltuvē, lai varētu atdalīt atlikušo tetrahloretilēnu (TCE), vienlaikus izvairoties no tauku nogulsnēšanās nogulsnēs. Nogulsnes izžāvē. Lai kontrolētu nogulsnēšanās posmu, nogulsnes pēc tam ieteicams nosvērt (ar precizitāti līdz 0,001 g). Visbeidzot, nogulsnes sijā līdz 0,25 mm lielumam, un pārbauda divas iegūtās frakcijas, ja vien netiek atzīts, ka sijāšana nav vajadzīga.”;

| 10) | pielikuma 2.1.4.1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

  “Mikroskopa priekšmetstikliņus sagatavo no nogulsnēm un, atkarībā no uzņēmēja izvēles, no flotāta vai izejvielas.”; |
| --- | --- |

10)

pielikuma 2.1.4.1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Mikroskopa priekšmetstikliņus sagatavo no nogulsnēm un, atkarībā no uzņēmēja izvēles, no flotāta vai izejvielas.”;

| 11) | pielikuma 2.1.4.2. punktu, arī tā 1. un 2. diagrammu, aizstāj ar šādu:
  “Novērojumu plūsmkarte dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās
  Sagatavotos mikroskopa priekšmetstikliņus novēro saskaņā ar 1. un 2. diagrammā norādītajām novērojumu plūsmkartēm.
  Nogulšņu un, atkarībā no laboranta izvēles, flotātu vai izejvielu mikroskopiskos novērojumus veic, izmantojot salikto mikroskopu. Attiecībā uz rupjajām frakcijām papildus saliktajam mikroskopam var izmantot stereomikroskopu. Katru priekšmetstikliņu pilnībā pārbauda dažādos palielinājumos. Precīzi skaidrojumi par to, kā izmantot novērojumu plūsmkartes, ir sīki izklāstīti SOP, ko izstrādājusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP.
  Stingri ievēro katrā novērojumu plūsmkartes posmā noteikto minimālo novērojamo priekšmetstikliņu skaitu, izņemot gadījumus, kad frakcijas materiāla kopums ir nepietiekams noteiktā priekšmetstikliņu skaita nodrošināšanai, piemēram, ja nogulsnes neiegūst. Daļiņu skaita reģistrēšanai vienā noteikšanā izmanto ne vairāk kā 6 priekšmetstikliņus.
  Ja uz flotāta vai izejvielas sagatavo papildu priekšmetstikliņus ar specifiskāku krāsojošu ietvarvidi, kā norādīts 2.1.2.1.4. punktā, lai sīkāk raksturotu struktūras (piemēram, spalvas, mati, muskuļi vai asins daļiņas), kas noteiktas uz priekšmetstikliņiem, kuri sagatavoti ar citām ietvarvidēm, kā norādīts 2.1.2.1.3. punktā, tad daļiņu skaitu aprēķina, pamatojoties uz vienā noteikšanā izmantoto priekšmetstikliņu skaitu, kas nepārsniedz sešus, ieskaitot papildu priekšmetstikliņus ar specifiskāku ietvarvidi.
  Lai atvieglotu daļiņu veida un izcelsmes identificēšanu, laborants var izmantot tādus palīginstrumentus kā, piemēram, lēmumatbalsta sistēma, attēlu bibliotēkas un standartparaugi.



  1. diagramma “Pirmās noteikšanas novērojumu plūsmkarte dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās



  (D1 un D2 attiecas uz pirmo un otro noteikšanu; *: sauszemes mugurkaulnieki, zivis)



  2. diagramma “Otrās noteikšanas novērojumu plūsmkarte dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās



  (D1 un D2 attiecas uz pirmo un otro noteikšanu; *: sauszemes mugurkaulnieki, zivis)
  ”; |
| --- | --- |

11)

pielikuma 2.1.4.2. punktu, arī tā 1. un 2. diagrammu, aizstāj ar šādu:

“Novērojumu plūsmkarte dzīvnieku izcelsmes daļiņu noteikšanai barības maisījumos un barības sastāvdaļās

Sagatavotos mikroskopa priekšmetstikliņus novēro saskaņā ar 1. un 2. diagrammā norādītajām novērojumu plūsmkartēm.

Nogulšņu un, atkarībā no laboranta izvēles, flotātu vai izejvielu mikroskopiskos novērojumus veic, izmantojot salikto mikroskopu. Attiecībā uz rupjajām frakcijām papildus saliktajam mikroskopam var izmantot stereomikroskopu. Katru priekšmetstikliņu pilnībā pārbauda dažādos palielinājumos. Precīzi skaidrojumi par to, kā izmantot novērojumu plūsmkartes, ir sīki izklāstīti SOP, ko izstrādājusi un savā tīmekļa vietnē publicējusi EURL-AP.

Stingri ievēro katrā novērojumu plūsmkartes posmā noteikto minimālo novērojamo priekšmetstikliņu skaitu, izņemot gadījumus, kad frakcijas materiāla kopums ir nepietiekams noteiktā priekšmetstikliņu skaita nodrošināšanai, piemēram, ja nogulsnes neiegūst. Daļiņu skaita reģistrēšanai vienā noteikšanā izmanto ne vairāk kā 6 priekšmetstikliņus.

Ja uz flotāta vai izejvielas sagatavo papildu priekšmetstikliņus ar specifiskāku krāsojošu ietvarvidi, kā norādīts 2.1.2.1.4. punktā, lai sīkāk raksturotu struktūras (piemēram, spalvas, mati, muskuļi vai asins daļiņas), kas noteiktas uz priekšmetstikliņiem, kuri sagatavoti ar citām ietvarvidēm, kā norādīts 2.1.2.1.3. punktā, tad daļiņu skaitu aprēķina, pamatojoties uz vienā noteikšanā izmantoto priekšmetstikliņu skaitu, kas nepārsniedz sešus, ieskaitot papildu priekšmetstikliņus ar specifiskāku ietvarvidi.

Lai atvieglotu daļiņu veida un izcelsmes identificēšanu, laborants var izmantot tādus palīginstrumentus kā, piemēram, lēmumatbalsta sistēma, attēlu bibliotēkas un standartparaugi.

(D1 un D2 attiecas uz pirmo un otro noteikšanu; *: sauszemes mugurkaulnieki, zivis)

(D1 un D2 attiecas uz pirmo un otro noteikšanu; *: sauszemes mugurkaulnieki, zivis)

”;

| 12) | pielikuma 2.1.4.3. punktu aizstāj ar šādu:

  “Noteikšanu skaits
  Noteikšanas veic dažādiem pakārtotiem paraugiem, kur katra parauga svars ir 50 g.
  Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar 1. diagrammā norādīto novērojumu plūsmkarti, dzīvnieku izcelsmes daļiņas nav noteiktas, papildu noteikšana nav jāveic, un analīzes rezultātu paziņo, lietojot 2.1.5.1. punktā noteikto terminoloģiju.
  Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar 1. diagrammā norādīto novērojumu plūsmkarti, ir noteiktas viena vai vairākas konkrēta veida (t. i., sauszemes mugurkaulnieku vai zivju) dzīvnieku izcelsmes daļiņas un atklāto daļiņu veids atbilst parauga deklarētajam saturam, otrā noteikšana nav jāveic. Ja konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņu skaits, kas noteikts pirmās noteikšanas laikā, ir lielāks par pieci, analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju. Pretējā gadījumā analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.2. punktā noteikto terminoloģiju.
  Citos gadījumos, arī, ja laboratorijai nav iesniegta satura deklarācija, veic otru noteikšanu, izmantojot jaunu pakārtoto paraugu.
  Ja pēc otrās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar 2. diagrammā norādīto novērojumu plūsmkarti, šo divu noteikšanu laikā noteikto konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņu summa ir lielāka par 10, analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju. Pretējā gadījumā analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.2. punktā noteikto terminoloģiju.”; |
| --- | --- |

12)

pielikuma 2.1.4.3. punktu aizstāj ar šādu:

“Noteikšanu skaits

Noteikšanas veic dažādiem pakārtotiem paraugiem, kur katra parauga svars ir 50 g.

Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar 1. diagrammā norādīto novērojumu plūsmkarti, dzīvnieku izcelsmes daļiņas nav noteiktas, papildu noteikšana nav jāveic, un analīzes rezultātu paziņo, lietojot 2.1.5.1. punktā noteikto terminoloģiju.

Ja pēc pirmās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar 1. diagrammā norādīto novērojumu plūsmkarti, ir noteiktas viena vai vairākas konkrēta veida (t. i., sauszemes mugurkaulnieku vai zivju) dzīvnieku izcelsmes daļiņas un atklāto daļiņu veids atbilst parauga deklarētajam saturam, otrā noteikšana nav jāveic. Ja konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņu skaits, kas noteikts pirmās noteikšanas laikā, ir lielāks par pieci, analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju. Pretējā gadījumā analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.2. punktā noteikto terminoloģiju.

Citos gadījumos, arī, ja laboratorijai nav iesniegta satura deklarācija, veic otru noteikšanu, izmantojot jaunu pakārtoto paraugu.

Ja pēc otrās noteikšanas, kas veikta saskaņā ar 2. diagrammā norādīto novērojumu plūsmkarti, šo divu noteikšanu laikā noteikto konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņu summa ir lielāka par 10, analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.3. punktā noteikto terminoloģiju. Pretējā gadījumā analīzes rezultātu paziņo par katru dzīvnieku veidu, lietojot 2.1.5.2. punktā noteikto terminoloģiju.”;

| 13) | pielikuma 2.1.5. punktu aizstāj ar šādu:

  “
  Rezultātu izteikšana

  Paziņojot rezultātus, laboratorija norāda, kāda veida materiāls ir analizēts (nogulsnes, flotāts vai izejviela). Ziņojumā skaidri jānorāda, cik noteikšanas ir veiktas un vai nav veikta frakciju sijāšana pirms priekšmetstikliņu sagatavošanas saskaņā ar 2.1.3.3.4. punkta pēdējo daļu.
  Laboratorijas ziņojumā jābūt vismaz informācijai par sauszemes mugurkaulnieku vai zivju izcelsmes sastāvdaļu klātbūtni.
  Par dažādajām situācijām paziņo kādā no tālāk minētajiem veidiem.






  2.1.5.1. | Nav noteikta neviena konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņa:






  — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā nav noteikta neviena sauszemes mugurkaulnieku izcelsmes daļiņa.” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

pielikuma 2.1.5. punktu aizstāj ar šādu:

“
  Rezultātu izteikšana

Paziņojot rezultātus, laboratorija norāda, kāda veida materiāls ir analizēts (nogulsnes, flotāts vai izejviela). Ziņojumā skaidri jānorāda, cik noteikšanas ir veiktas un vai nav veikta frakciju sijāšana pirms priekšmetstikliņu sagatavošanas saskaņā ar 2.1.3.3.4. punkta pēdējo daļu.

Laboratorijas ziņojumā jābūt vismaz informācijai par sauszemes mugurkaulnieku vai zivju izcelsmes sastāvdaļu klātbūtni.

Par dažādajām situācijām paziņo kādā no tālāk minētajiem veidiem.

2.1.5.1.

Nav noteikta neviena konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņa:

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā nav noteikta neviena sauszemes mugurkaulnieku izcelsmes daļiņa.”

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā nav noteikta neviena zivju izcelsmes daļiņa.” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā nav noteikta neviena zivju izcelsmes daļiņa.”

| 2.1.5.2. | Veicot tikai vienu noteikšanu, ir noteiktas viena līdz piecas konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņas, vai divu noteikšanu gadījumā ir noteiktas 1 līdz 10 konkrēta veida daļiņas (noteikto daļiņu skaits nepārsniedz izšķiršanas robežu, kas paredzēta standarta darbības procedūrās (SOP), kuras izstrādājusi un savā tīmekļa vietnē (1) publicējusi Eiropas Savienības references laboratorija, kas specializējusies dzīvnieku barībā nonākušo dzīvnieku izcelsmes proteīnu jomā (EURL-AP)):
  Ja ir veikta tikai viena noteikšana:






  — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas ne vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.” |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

Veicot tikai vienu noteikšanu, ir noteiktas viena līdz piecas konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņas, vai divu noteikšanu gadījumā ir noteiktas 1 līdz 10 konkrēta veida daļiņas (noteikto daļiņu skaits nepārsniedz izšķiršanas robežu, kas paredzēta standarta darbības procedūrās (SOP), kuras izstrādājusi un savā tīmekļa vietnē (1) publicējusi Eiropas Savienības references laboratorija, kas specializējusies dzīvnieku barībā nonākušo dzīvnieku izcelsmes proteīnu jomā (EURL-AP)):

Ja ir veikta tikai viena noteikšana:

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas ne vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.”

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas ne vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas ne vairāk kā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.”

Ja ir veiktas divas noteikšanas:

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas ne vairāk kā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas ne vairāk kā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.”

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas ne vairāk kā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas ne vairāk kā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...]. Šī niecīgā klātbūtne nesasniedz šai mikroskopiskajai metodei paredzēto izšķiršanas robežu.”

Turklāt:

| — | ja paraugs bijis priekšsijāts, laboratorijas ziņojumā min, kāda veida frakcijā (sijātā frakcijā, granulētā frakcijā vai kodolos) dzīvnieku izcelsmes daļiņas ir noteiktas, jo tikai sijātajā frakcijā noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas var liecināt par vidiskas izcelsmes piesārņojumu. |
| --- | --- |

—

ja paraugs bijis priekšsijāts, laboratorijas ziņojumā min, kāda veida frakcijā (sijātā frakcijā, granulētā frakcijā vai kodolos) dzīvnieku izcelsmes daļiņas ir noteiktas, jo tikai sijātajā frakcijā noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas var liecināt par vidiskas izcelsmes piesārņojumu.

| — | Ja ir noteiktas tikai tādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas, kuras nav klasificējamas ne kā sauszemes mugurkaulnieki, ne zivis (piem., muskuļu šķiedras), ziņojumā norāda, ka ir noteiktas tikai šādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas un ka nav iespējams izslēgt, ka to izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. |
| --- | --- |

—

Ja ir noteiktas tikai tādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas, kuras nav klasificējamas ne kā sauszemes mugurkaulnieki, ne zivis (piem., muskuļu šķiedras), ziņojumā norāda, ka ir noteiktas tikai šādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas un ka nav iespējams izslēgt, ka to izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem.

| 2.1.5.3. | Veicot tikai vienu noteikšanu, ir noteiktas vairāk nekā piecas konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņas, vai divu noteikšanu gadījumā ir noteiktas vairāk nekā 10 konkrēta veida daļiņas:
  Ja ir veikta tikai viena noteikšana:






  — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...].” |
| --- | --- | --- |

2.1.5.3.

Veicot tikai vienu noteikšanu, ir noteiktas vairāk nekā piecas konkrēta veida dzīvnieku izcelsmes daļiņas, vai divu noteikšanu gadījumā ir noteiktas vairāk nekā 10 konkrēta veida daļiņas:

Ja ir veikta tikai viena noteikšana:

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...].”

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...].” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā ir noteiktas vairāk nekā piecas daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...].”

Ja ir veiktas divas noteikšanas:

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas vairāk nekā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...].” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas vairāk nekā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem. Daļiņas tika identificētas kā ... [kauls, skrimslis, muskulis, spalva, rags...].”

| — | “Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas vairāk nekā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...].” |
| --- | --- |

—

“Cik bija iespējams saskatīt ar gaismas mikroskopu, iesniegtajā paraugā divās noteikšanās ir noteiktas vairāk nekā 10 daļiņas, kuru izcelsme ir no zivīm. Daļiņas tika identificētas kā ... [asaka, zvīņa, skrimslis, muskulis, otolīts, žaunas...].”

Turklāt:

| — | ja paraugs bijis priekšsijāts, laboratorijas ziņojumā min, kāda veida frakcijā (sijātā frakcijā, granulētā frakcijā vai kodolos) dzīvnieku izcelsmes daļiņas ir noteiktas, jo tikai sijātajā frakcijā noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas var liecināt par vidiskas izcelsmes piesārņojumu. |
| --- | --- |

—

ja paraugs bijis priekšsijāts, laboratorijas ziņojumā min, kāda veida frakcijā (sijātā frakcijā, granulētā frakcijā vai kodolos) dzīvnieku izcelsmes daļiņas ir noteiktas, jo tikai sijātajā frakcijā noteiktas dzīvnieku izcelsmes daļiņas var liecināt par vidiskas izcelsmes piesārņojumu.

| — | Ja ir noteiktas tikai tādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas, kuras nav klasificējamas ne kā sauszemes mugurkaulnieki, ne zivis (piem., muskuļu šķiedras), ziņojumā norāda, ka ir noteiktas tikai šādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas un ka nav iespējams izslēgt, ka to izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem.” |
| --- | --- |

—

Ja ir noteiktas tikai tādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas, kuras nav klasificējamas ne kā sauszemes mugurkaulnieki, ne zivis (piem., muskuļu šķiedras), ziņojumā norāda, ka ir noteiktas tikai šādas dzīvnieku izcelsmes daļiņas un ka nav iespējams izslēgt, ka to izcelsme ir no sauszemes mugurkaulniekiem.”

---

(1)  http://eurl.craw.eu/

---

LĒMUMI

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/24

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1561

(2020. gada 23. oktobris),

ar ko Ungārijai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ungārija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Ungārija 2020. gada 6. augustā lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Ungārijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 5,2 % un 75,0 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Ungārijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,0 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Ungārijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai dramatiski ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bija sagaidāms, ka Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 5,2 % un 75,0 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada vasaras starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Ungārijas IKP 2020. gadā samazināsies par 7,0 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Ungārijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Ungārijā attiecībā uz saīsināta darba laika shēmām un ar veselību saistītiem līdzīgiem pasākumiem, kā izklāstīts 4.–14. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Ungārijā. Tas ir izraisījis pēkšņu un būtisku publisko izdevumu pieaugumu Ungārijā attiecībā uz saīsināta darba laika shēmām un ar veselību saistītiem līdzīgiem pasākumiem, kā izklāstīts 4.–14. apsvērumā.

| (4) | Ar “Valdības Rezolūciju 2080/2020 par izmitināšanas vietu izveidi valstī”, kas minēta Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests pagaidu atbalsts izmitināšanas vietu modernizācijai (pārbūvei, paplašināšanai, telpu renovācijai, aprīkojuma iegādei) tūrisma galamērķos nolūkā saglabāt esošo darbaspēku. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātās personas vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(4)

Ar “Valdības Rezolūciju 2080/2020 par izmitināšanas vietu izveidi valstī”, kas minēta Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests pagaidu atbalsts izmitināšanas vietu modernizācijai (pārbūvei, paplašināšanai, telpu renovācijai, aprīkojuma iegādei) tūrisma galamērķos nolūkā saglabāt esošo darbaspēku. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātās personas vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (5) | Ar “Lauksaimniecības ministra dekrētu Nr. 25/2020” (VI. 22.) (2), “Lauksaimniecības ministra dekrētu Nr. 26/2020” (VI. 22.) (3) un “Lauksaimniecības ministra dekrētu Nr. 30/2020” (VI. 22.) (4), kas minēti Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests vienreizējs dotāciju atbalsts attiecīgi pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, dārzkopības uzņēmumiem daudzgadīgu kultūru audzēšanas un augu pavairošanas nozarēs un zivkopības uzņēmumiem. Nosacījums atbalsta saņemšanai ir, ka uzņēmums saglabā savus darbiniekus līdz 2020. gada decembrim. Attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem, pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātās personas vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(5)

Ar “Lauksaimniecības ministra dekrētu Nr. 25/2020” (VI. 22.) (2), “Lauksaimniecības ministra dekrētu Nr. 26/2020” (VI. 22.) (3) un “Lauksaimniecības ministra dekrētu Nr. 30/2020” (VI. 22.) (4), kas minēti Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests vienreizējs dotāciju atbalsts attiecīgi pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, dārzkopības uzņēmumiem daudzgadīgu kultūru audzēšanas un augu pavairošanas nozarēs un zivkopības uzņēmumiem. Nosacījums atbalsta saņemšanai ir, ka uzņēmums saglabā savus darbiniekus līdz 2020. gada decembrim. Attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem, pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātās personas vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (6) | Ar “Valdības dekrētu Nr. 59/2020. (III. 23.)” (5) un “2020. gada Likumu LVIII” (6), kas minēti Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika pagarināts tādu bērna kopšanas pabalstu termiņš darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem, kuru termiņš būtu beidzies vecuma ierobežojumu dēļ laikā starp 2020. gada 11. martu un 2020. gada 30. jūniju, kas ir trauksmes stāvokļa periods. Minētos bērna kopšanas pabalstus var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tie nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem, palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām. |
| --- | --- |

(6)

Ar “Valdības dekrētu Nr. 59/2020. (III. 23.)” (5) un “2020. gada Likumu LVIII” (6), kas minēti Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika pagarināts tādu bērna kopšanas pabalstu termiņš darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem, kuru termiņš būtu beidzies vecuma ierobežojumu dēļ laikā starp 2020. gada 11. martu un 2020. gada 30. jūniju, kas ir trauksmes stāvokļa periods. Minētos bērna kopšanas pabalstus var uzskatīt par pasākumu, kas ir līdzīgs saīsināta darba laika shēmām, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tie nodrošina ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem, palīdz segt bērnu aprūpes izmaksas skolu slēgšanas laikā un palīdz vecākiem turpināt strādāt, tādējādi novēršot apdraudējumu darba attiecībām.

| (7) | Pamatojoties uz “Valdības dekrētu Nr. 47/2020” (III. 18.) (7) (ar grozījumiem), kas minēts Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, iestādes ir ieviesušas vairākus ar nodokļiem saistītus pasākumus. Tā kā minētie pasākumi nozīmē valdības nesaņemtus ieņēmumus, tos var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz “Valdības dekrētu Nr. 47/2020” (III. 18.) (7) (ar grozījumiem), kas minēts Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, iestādes ir ieviesušas vairākus ar nodokļiem saistītus pasākumus. Tā kā minētie pasākumi nozīmē valdības nesaņemtus ieņēmumus, tos var uzskatīt par līdzvērtīgiem publiskiem izdevumiem.

| (8) | Pandēmijas visvairāk skartajās nozarēs iestādes ieviesa atbrīvojumu no darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksām un apmācību nodevas laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā arī darba devēju rehabilitācijas iemaksu nodokļa samazinājumu laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam. Ir pieprasīta daļa no kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem. |
| --- | --- |

(8)

Pandēmijas visvairāk skartajās nozarēs iestādes ieviesa atbrīvojumu no darba devēju sociālās apdrošināšanas iemaksām un apmācību nodevas laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā arī darba devēju rehabilitācijas iemaksu nodokļa samazinājumu laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam. Ir pieprasīta daļa no kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem.

| (9) | Mazajiem nodokļu maksātājiem 26 darbības jomās atbrīvojums no vienreizējā nodokļa (“KATA”) režīma tika ieviests laikposmam no 2020. gada marta līdz jūnijam. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas. |
| --- | --- |

(9)

Mazajiem nodokļu maksātājiem 26 darbības jomās atbrīvojums no vienreizējā nodokļa (“KATA”) režīma tika ieviests laikposmam no 2020. gada marta līdz jūnijam. Ir pieprasīta tikai tā izdevumu daļa, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātajiem un vienas personas uzņēmumiem. Šo pasākumu var uzskatīt par saīsināta darba laika shēmai līdzīgu pasākumu, kā minēts Regulā (ES) 2020/672, jo tā mērķis ir aizsargāt pašnodarbinātos vai līdzīgu kategoriju darba ņēmējus no ienākumu samazināšanās vai zaudēšanas.

| (10) | Visbeidzot, attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar nodokļiem, pandēmijas visvairāk skartajās nozarēs iestādes ir izslēgušas personāla izmaksas no mazo uzņēmumu nodokļa (“KIVA”) bāzes laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam. Ir pieprasīta daļa no kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem. |
| --- | --- |

(10)

Visbeidzot, attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar nodokļiem, pandēmijas visvairāk skartajās nozarēs iestādes ir izslēgušas personāla izmaksas no mazo uzņēmumu nodokļa (“KIVA”) bāzes laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam. Ir pieprasīta daļa no kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti līdz jaunākajiem pieejamajiem izpildes datiem.

| (11) | Ungārija ir arī ieviesusi vairākus ar veselību saistītus pasākumus, lai novērstu Covid-19 uzliesmojumu. Ar “Valdības dekrētu Nr. 275/2020” (VI. 12.) (8), kas minēts Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests vienreizējs fiksētas summas pabalsts 500 000 HUF apmērā par vienu personu veselības aprūpes darbiniekiem kā pateicība par viņu papildu darbu pandēmijas laikā. |
| --- | --- |

(11)

Ungārija ir arī ieviesusi vairākus ar veselību saistītus pasākumus, lai novērstu Covid-19 uzliesmojumu. Ar “Valdības dekrētu Nr. 275/2020” (VI. 12.) (8), kas minēts Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, tika ieviests vienreizējs fiksētas summas pabalsts 500 000 HUF apmērā par vienu personu veselības aprūpes darbiniekiem kā pateicība par viņu papildu darbu pandēmijas laikā.

| (12) | Valsts uzņēmumi, kuru izmaksas sedz valsts, ir ieviesuši īpašus pasākumus ar atbilstošām izmaksām pandēmijas kontrolei. Šādi ar veselību saistīti pasākumi ietver tīrīšanu un aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(12)

Valsts uzņēmumi, kuru izmaksas sedz valsts, ir ieviesuši īpašus pasākumus ar atbilstošām izmaksām pandēmijas kontrolei. Šādi ar veselību saistīti pasākumi ietver tīrīšanu un aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu.

| (13) | Pamatojoties uz “Valdības Dekrētu Nr. 250/2014 (X. 2.) par Publiskā iepirkuma un piegādes ģenerāldirektorātu (KEF)” (9), kas minēts Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, īpašie pasākumi pandēmijas kontrolei (piemēram, ikdienas dezinfekcijas pakalpojumi, kā arī daudzkārtēja ventilācijas sistēmu un liftu tīrīšana) un valsts ierēdņu veselības aizsardzībai ar dezinfekcijas līdzekļiem un aizsardzības līdzekļiem ir palielinājuši izmaksas. Šādus pasākumus ir ieviesis KEF, lai nodrošinātu valsts budžeta struktūru nepārtrauktu darbību. |
| --- | --- |

(13)

Pamatojoties uz “Valdības Dekrētu Nr. 250/2014 (X. 2.) par Publiskā iepirkuma un piegādes ģenerāldirektorātu (KEF)” (9), kas minēts Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, īpašie pasākumi pandēmijas kontrolei (piemēram, ikdienas dezinfekcijas pakalpojumi, kā arī daudzkārtēja ventilācijas sistēmu un liftu tīrīšana) un valsts ierēdņu veselības aizsardzībai ar dezinfekcijas līdzekļiem un aizsardzības līdzekļiem ir palielinājuši izmaksas. Šādus pasākumus ir ieviesis KEF, lai nodrošinātu valsts budžeta struktūru nepārtrauktu darbību.

| (14) | Visbeidzot, ar “Valdības Rezolūciju 1012/2020 (I. 31.) par operatīvo personālu” (10), kas minēta Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ir ieviesti pasākumi saistībā ar infrastruktūru un investīcijām slimnīcās, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku un pacientu augsta līmeņa aizsardzību. Pasākumi ietver specializētas medicīniskās izmeklēšanas telpas un izolētas Covid nodaļas. Turklāt ir palielinājušās individuālo aizsardzības līdzekļu un iekārtu (vienreiz lietojamu sejas masku, medicīnisko apmetņu, plastmasas vairogu, cimdu, dezinfekcijas līdzekļu u. c.) tiešās izmaksas slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(14)

Visbeidzot, ar “Valdības Rezolūciju 1012/2020 (I. 31.) par operatīvo personālu” (10), kas minēta Ungārijas 2020. gada 6. augusta pieprasījumā, ir ieviesti pasākumi saistībā ar infrastruktūru un investīcijām slimnīcās, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku un pacientu augsta līmeņa aizsardzību. Pasākumi ietver specializētas medicīniskās izmeklēšanas telpas un izolētas Covid nodaļas. Turklāt ir palielinājušās individuālo aizsardzības līdzekļu un iekārtu (vienreiz lietojamu sejas masku, medicīnisko apmetņu, plastmasas vairogu, cimdu, dezinfekcijas līdzekļu u. c.) tiešās izmaksas slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku augsta līmeņa aizsardzību.

| (15) | Ungārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Ungārija ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 639 500 000 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Palielinājuma apmērs, kas tieši saistīts ar iepriekš minētajiem pasākumiem, kuri ir līdzīgi saīsināta darba laika shēmām, ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan ar esošo pasākumu pagarināšanu, kas aptver ievērojamu Ungārijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Ungārija plāno finansēt 113 740 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus. |
| --- | --- |

(15)

Ungārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Ungārija ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie un plānotie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 639 500 000 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Palielinājuma apmērs, kas tieši saistīts ar iepriekš minētajiem pasākumiem, kuri ir līdzīgi saīsināta darba laika shēmām, ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan ar esošo pasākumu pagarināšanu, kas aptver ievērojamu Ungārijas uzņēmumu un darbaspēka daļu. Ungārija plāno finansēt 113 740 000 EUR no palielinātās izdevumu summas, izmantojot Savienības fondus.

| (16) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Ungāriju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā. |
| --- | --- |

(16)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Ungāriju un pārbaudījusi faktisko un plānoto publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu Covid-19 uzliesmojuma sakarā, kas minēti 2020. gada 6. augusta pieprasījumā.

| (17) | Ungārijas pieprasītie un 11. līdz 14. apsvērumā minētie ar veselību saistītie pasākumi sasniedz 268 550 000 EUR. Šī summa ir vairāk nekā puse no kopējās pieprasītās finansiālā atbalsta summas. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt šīs kategorijas pasākumu papildinošo raksturu, finansiālās palīdzības apjoms ar veselību saistītu pasākumu atbalstam būtu jāierobežo līdz 247 124 000 EUR, lai summa būtu mazāka par pusi no kopējās finansiālās palīdzības. |
| --- | --- |

(17)

Ungārijas pieprasītie un 11. līdz 14. apsvērumā minētie ar veselību saistītie pasākumi sasniedz 268 550 000 EUR. Šī summa ir vairāk nekā puse no kopējās pieprasītās finansiālā atbalsta summas. Ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt šīs kategorijas pasākumu papildinošo raksturu, finansiālās palīdzības apjoms ar veselību saistītu pasākumu atbalstam būtu jāierobežo līdz 247 124 000 EUR, lai summa būtu mazāka par pusi no kopējās finansiālās palīdzības.

| (18) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Ungārijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(18)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Ungārijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (19) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(19)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (20) | Ungārijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Ungārija ir īstenojusi minētos izdevumus. |
| --- | --- |

(20)

Ungārijai būtu regulāri jāinformē Komisija par plānoto publisko izdevumu īstenošanu, lai Komisija varētu novērtēt, cik lielā mērā Ungārija ir īstenojusi minētos izdevumus.

| (21) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Ungārijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(21)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Ungārijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ungārija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība piešķir Ungārijai aizdevumu, kura maksimālais apmērs ir 504 330 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Ungārijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu atmaksas termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu atmaksas termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Ungārija sedz Savienības finansējuma izmaksas, kas minētas Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kas izriet no jebkura finansējuma attiecībā uz aizdevumu, kas piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Ungārija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | pagaidu atbalstu izmitināšanas vietu uzlabošanai tūrisma galamērķos nolūkā saglabāt esošo darbaspēku, kā paredzēts “valdības Rezolūcijā 2080/2020 par izmitināšanas vietu izveidi valstī”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

pagaidu atbalstu izmitināšanas vietu uzlabošanai tūrisma galamērķos nolūkā saglabāt esošo darbaspēku, kā paredzēts “valdības Rezolūcijā 2080/2020 par izmitināšanas vietu izveidi valstī”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem;

| b) | pagaidu atbalstu pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, kas paredzēts “lauksaimniecības ministra Dekrētā Nr. 25/2020 (VI. 22.)”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

pagaidu atbalstu pārtikas pārstrādes uzņēmumiem, kas paredzēts “lauksaimniecības ministra Dekrētā Nr. 25/2020 (VI. 22.)”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem;

| c) | pagaidu atbalstu dārzkopības uzņēmumiem daudzgadīgu kultūru audzēšanas un augu pavairošanas nozarēs, kas paredzēts “lauksaimniecības ministra Dekrētā Nr. 26/2020 (VI. 22.)”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

pagaidu atbalstu dārzkopības uzņēmumiem daudzgadīgu kultūru audzēšanas un augu pavairošanas nozarēs, kas paredzēts “lauksaimniecības ministra Dekrētā Nr. 26/2020 (VI. 22.)”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem;

| d) | pagaidu atbalstu zivkopības uzņēmumiem, kas paredzēts “lauksaimniecības ministra Dekrētā Nr. 30/2020 (VI. 22.)”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

d)

pagaidu atbalstu zivkopības uzņēmumiem, kas paredzēts “lauksaimniecības ministra Dekrētā Nr. 30/2020 (VI. 22.)”, attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem;

| e) | tādu bērna kopšanas pabalstu termiņa pagarināšanu līdz 2020. gada 30. jūnijam, kuru termiņš beidzās trauksmes stāvokļa perioda laikā, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 59/2020. (III. 23.)” un “2020. gada Likuma LVIII” 71. pantā; |
| --- | --- |

e)

tādu bērna kopšanas pabalstu termiņa pagarināšanu līdz 2020. gada 30. jūnijam, kuru termiņš beidzās trauksmes stāvokļa perioda laikā, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 59/2020. (III. 23.)” un “2020. gada Likuma LVIII” 71. pantā;

| f) | darba devēju sociālo iemaksu nodokļa apturēšanu atsevišķās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā paredzēts 4. panta a) punktā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti; |
| --- | --- |

f)

darba devēju sociālo iemaksu nodokļa apturēšanu atsevišķās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā paredzēts 4. panta a) punktā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti;

| g) | atbrīvojumus no darba devēju apmācību nodevas atsevišķās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā paredzēts 4. panta a) punktā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti; |
| --- | --- |

g)

atbrīvojumus no darba devēju apmācību nodevas atsevišķās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā paredzēts 4. panta a) punktā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti;

| h) | darba devēju rehabilitācijas iemaksu nodokļa samazinājumu noteiktās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam, kā paredzēts 4. panta a) punktā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti; |
| --- | --- |

h)

darba devēju rehabilitācijas iemaksu nodokļa samazinājumu noteiktās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam, kā paredzēts 4. panta a) punktā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti;

| i) | nodokļu atbrīvojumu mazajiem nodokļu maksātājiem no vienreizējā nodokļu (“KATA”) režīma 26 darbības jomās laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam, kā paredzēts 5. pantā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem; |
| --- | --- |

i)

nodokļu atbrīvojumu mazajiem nodokļu maksātājiem no vienreizējā nodokļu (“KATA”) režīma 26 darbības jomās laikposmā no 2020. gada marta līdz jūnijam, kā paredzēts 5. pantā “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīta ar atbalstu pašnodarbinātām personām un vienas personas uzņēmumiem;

| j) | personāla izmaksu izslēgšanu no mazo uzņēmumu nodokļa bāzes (“KIVA”) atsevišķās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti; |
| --- | --- |

j)

personāla izmaksu izslēgšanu no mazo uzņēmumu nodokļa bāzes (“KIVA”) atsevišķās nozarēs laikposmā no 2020. gada marta līdz decembrim, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 47/2020 (III. 18.)” (ar grozījumiem), attiecībā uz to izdevumu daļu, kas saistīti ar uzņēmumiem, kuri samazina vai aptur darba laiku, vai kad darbinieki pastāvīgi bijuši nodarbināti;

| k) | vienreizēju pabalstu veselības aprūpes darbiniekiem kā pateicību par viņu papildu darbu pandēmijas laikā, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 275/2020 (VI. 12.)”; |
| --- | --- |

k)

vienreizēju pabalstu veselības aprūpes darbiniekiem kā pateicību par viņu papildu darbu pandēmijas laikā, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 275/2020 (VI. 12.)”;

| l) | izmaksas, kas saistītas ar valsts uzņēmumos ieviestiem īpašiem pasākumiem pandēmijas kontrolei; |
| --- | --- |

l)

izmaksas, kas saistītas ar valsts uzņēmumos ieviestiem īpašiem pasākumiem pandēmijas kontrolei;

| m) | izmaksas, kas saistītas ar īpašiem pasākumiem pandēmijas kontrolei un valsts ierēdņu veselības aizsardzībai, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 250/2014 (X. 2.) par Publiskā iepirkuma un piegādes ģenerāldirektorātu (KEF)”; |
| --- | --- |

m)

izmaksas, kas saistītas ar īpašiem pasākumiem pandēmijas kontrolei un valsts ierēdņu veselības aizsardzībai, kā paredzēts “valdības Dekrētā Nr. 250/2014 (X. 2.) par Publiskā iepirkuma un piegādes ģenerāldirektorātu (KEF)”;

| n) | izmaksas, kas saistītas ar infrastruktūru un investīcijām slimnīcās, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku un pacientu augsta līmeņa aizsardzību, kā paredzēts “valdības Rezolūcijā 1012/2020 (I. 31.) par operatīvā personāla izveidi”; |
| --- | --- |

n)

izmaksas, kas saistītas ar infrastruktūru un investīcijām slimnīcās, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku un pacientu augsta līmeņa aizsardzību, kā paredzēts “valdības Rezolūcijā 1012/2020 (I. 31.) par operatīvā personāla izveidi”;

| o) | tiešās izmaksas par individuāliem aizsardzības līdzekļiem un aprīkojumu slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku augsta līmeņa aizsardzību, kā paredzēts “valdības Rezolūcijā 1012/2020 (I. 31.) par operatīvā personāla izveidi”. |
| --- | --- |

o)

tiešās izmaksas par individuāliem aizsardzības līdzekļiem un aprīkojumu slimnīcās un citās veselības aprūpes iestādēs, lai nodrošinātu veselības aprūpes darbinieku augsta līmeņa aizsardzību, kā paredzēts “valdības Rezolūcijā 1012/2020 (I. 31.) par operatīvā personāla izveidi”.

4. pants

Ungārija informē Komisiju līdz 2021. gada 28. aprīlim un pēc tam ik pēc sešiem mēnešiem par plānoto publisko izdevumu īstenošanu līdz brīdim, kad šie plānotie publiskie izdevumi ir pilnībā īstenoti.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

6. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 23. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. ROTH

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 22. jūnijā (Nr. 148), 3872. lpp.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 22. jūnijā (Nr. 148), 3875. lpp.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 22. jūnijā (Nr. 148), 3889. lpp.

4

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 23. martā (Nr. 51), 1558. lpp.

5

Oficiālajā Vēstnesī

(6)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 17. jūnijā (Nr. 144), 3652. lpp.

6

Oficiālajā Vēstnesī

(7)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī, 2020. gada 18. martā (Nr. 47), 1462. lpp.

7

Oficiālajā Vēstnesī

(8)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 12. jūnijā (Nr. 141), 3585. lpp.

8

Oficiālajā Vēstnesī

(9)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2014. gada 2. oktobrī (Nr. 136), 13839. lpp.

9

Oficiālajā Vēstnesī

(10)  Izsludināts Ungārijas Oficiālajā Vēstnesī
  2020. gada 31. janvārī (Nr. 16), 288. lpp.

10

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/29

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2020/1562

(2020. gada 26. oktobris),

ar ko attiecībā uz konkrētu radioiekārtu saskaņotiem standartiem saistībā ar uzlabotām zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmām, primārajiem novērošanas radiolokatoriem, apraides skaņas uztvērējiem, starptautiskajām mobilajām telesakaru iekārtām un fiksētajām radiosistēmām groza Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/167

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 10. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/53/ES (2) 16. pantu radioiekārtas, kas atbilst saskaņotajiem standartiem vai to daļām, kuru atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstošām minētās direktīvas 3. pantā izklāstītajām pamatprasībām, kuras aptver minētie standarti vai to daļas. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/53/ES (2) 16. pantu radioiekārtas, kas atbilst saskaņotajiem standartiem vai to daļām, kuru atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstošām minētās direktīvas 3. pantā izklāstītajām pamatprasībām, kuras aptver minētie standarti vai to daļas.

| (2) | Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 5376 (3) Komisija uzdeva Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (CENELEC) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI) Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām sagatavot un pārskatīt saskaņotos standartus par radioiekārtām. |
| --- | --- |

(2)

Ar Īstenošanas lēmumu C(2015) 5376 (3) Komisija uzdeva Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (CENELEC) un Eiropas Telesakaru standartu institūtam (ETSI) Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām sagatavot un pārskatīt saskaņotos standartus par radioiekārtām.

| (3) | Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 5376 izklāstīto pieprasījumu, ETSI izstrādāja saskaņotos standartus EN 303 213-5-1 V1.1.1 uzlaboto zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmu uztvērējiem un vaicātājiem, EN 303 345-2 V1.1.1 un EN 303 345-5 V1.1.1 apraides skaņas uztvērējiem un EN 303 364-3 V1.1.1 primārajiem novērošanas radiolokatoriem. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 5376 izklāstīto pieprasījumu, ETSI izstrādāja saskaņotos standartus EN 303 213-5-1 V1.1.1 uzlaboto zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmu uztvērējiem un vaicātājiem, EN 303 345-2 V1.1.1 un EN 303 345-5 V1.1.1 apraides skaņas uztvērējiem un EN 303 364-3 V1.1.1 primārajiem novērošanas radiolokatoriem.

| (4) | Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 5376 izklāstīto pieprasījumu, ETSI pārskatīja saskaņotos standartus EN 301 908-2 V11.1.2, EN 301 908-13 V11.1.2, EN 302 217-2 V3.1.1 un EN 303 213-6-1 V2.1.1, atsauces uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā (4). Tā rezultātā tika pieņemti attiecīgi saskaņotie standarti EN 301 908-2 V13.1.1 starptautisko mobilo telesakaru lietotāju iekārtām, EN 301 908-13 V13.1.1 attīstītas universālās zemes radiopiekļuves lietotāju iekārtām, EN 302 217-2 V3.2.2 fiksētām radiosistēmām un EN 303 213-6-1 V3.1.1 uzlabotām zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmām. |
| --- | --- |

(4)

Pamatojoties uz Īstenošanas lēmumā C(2015) 5376 izklāstīto pieprasījumu, ETSI pārskatīja saskaņotos standartus EN 301 908-2 V11.1.2, EN 301 908-13 V11.1.2, EN 302 217-2 V3.1.1 un EN 303 213-6-1 V2.1.1, atsauces uz kuriem ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā (4). Tā rezultātā tika pieņemti attiecīgi saskaņotie standarti EN 301 908-2 V13.1.1 starptautisko mobilo telesakaru lietotāju iekārtām, EN 301 908-13 V13.1.1 attīstītas universālās zemes radiopiekļuves lietotāju iekārtām, EN 302 217-2 V3.2.2 fiksētām radiosistēmām un EN 303 213-6-1 V3.1.1 uzlabotām zemes satiksmes vadības un kontroles sistēmām.

| (5) | Komisija kopā ar ETSI ir novērtējusi, vai minētie saskaņotie standarti atbilst Īstenošanas lēmumā C(2015) 5376 izvirzītajam pieprasījumam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija kopā ar ETSI ir novērtējusi, vai minētie saskaņotie standarti atbilst Īstenošanas lēmumā C(2015) 5376 izvirzītajam pieprasījumam.

| (6) | Saskaņotie standarti EN 303 213-5-1 V1.1.1 un EN 301 908-2 V13.1.1 atbilst pamatprasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras noteiktas Direktīvā 2014/53/ES. Tāpēc ir lietderīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauces uz minētajiem standartiem. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņotie standarti EN 303 213-5-1 V1.1.1 un EN 301 908-2 V13.1.1 atbilst pamatprasībām, kuras bija paredzēts aptvert un kuras noteiktas Direktīvā 2014/53/ES. Tāpēc ir lietderīgi Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēt atsauces uz minētajiem standartiem.

| (7) | Īstenošanas lēmuma C(2015) 5376 II pielikuma 3. punkta 3. apakšpunktā ir noteikts, ka “uztvērēju veiktspēja ir īpaši svarīga arī mobilajām galiekārtām, jo īpaši antenu veiktspējai, un sakaru iekārtām, ko izmanto dzīvības aizsardzības lietojumos”. Saskaņotais standarts EN 301 908-13 V13.1.1 neietver specifikācijas attiecībā uz antenas veiktspēju. Tādēļ atsauce uz minēto saskaņoto standartu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu. |
| --- | --- |

(7)

Īstenošanas lēmuma C(2015) 5376 II pielikuma 3. punkta 3. apakšpunktā ir noteikts, ka “uztvērēju veiktspēja ir īpaši svarīga arī mobilajām galiekārtām, jo īpaši antenu veiktspējai, un sakaru iekārtām, ko izmanto dzīvības aizsardzības lietojumos”. Saskaņotais standarts EN 301 908-13 V13.1.1 neietver specifikācijas attiecībā uz antenas veiktspēju. Tādēļ atsauce uz minēto saskaņoto standartu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu.

| (8) | Saskaņotā standarta EN 302 217-2 V3.2.2 4.3.2. punkta 2. piezīme varētu ļaut ražotājiem atkāpties no citām saskaņotā standarta specifikācijām attiecībā uz bitu kļūdu intensitāti (BER), un minētā saskaņotā standarta H.3.4., I.3.4. un J.3.4. punktā nav prasīta skaidra testēšanas metode atbilstības apliecināšanai. Tādēļ atsauce uz minēto saskaņoto standartu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņotā standarta EN 302 217-2 V3.2.2 4.3.2. punkta 2. piezīme varētu ļaut ražotājiem atkāpties no citām saskaņotā standarta specifikācijām attiecībā uz bitu kļūdu intensitāti (BER), un minētā saskaņotā standarta H.3.4., I.3.4. un J.3.4. punktā nav prasīta skaidra testēšanas metode atbilstības apliecināšanai. Tādēļ atsauce uz minēto saskaņoto standartu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu.

| (9) | Ieteikumā ITU-R SM.329-12 (09/2012) par nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā ir noteikts, ka, “lai visekonomiskāk un efektīvāk izmantotu frekvenču spektru, ir jānosaka neīsto izstarojumu apgabala izstarojumu vispārējais maksimālais līmenis”. EPP Ieteikumā 74-01 (2019) ir noteikts, ka, “lai veiktu īpašus koplietošanas vai savietojamības pētījumus, spektra lietderīgākai izmantošanai varētu izmantot zemākus nevēlamo izstarojumu līmeņus neīsto izstarojumu apgabalā”. Nevēlami izstarojumi tādējādi ir atzīti par būtiskiem spektra efektīvai izmantošanai, kā noteikts Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā. Standarta EN 303 345-2 V1.1.1. C.3. pielikumā un standarta EN 303 345-5 V1.1.1 B.3. pielikumā ir atzīts, ka uz uztvērēju nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā attiecas Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkts. Tomēr standarta EN 303 345-2 V1.1.1. C.3.5. punktā un standarta EN 303 345-5 V1.1.1. B.3.5. punktā ir noteikts, ka uz uztvērēju nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā attiecas citi standarti. Tādēļ atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 303 345-2 V1.1.1 un EN 303 345-5 V1.1.1 būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu. |
| --- | --- |

(9)

Ieteikumā ITU-R SM.329-12 (09/2012) par nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā ir noteikts, ka, “lai visekonomiskāk un efektīvāk izmantotu frekvenču spektru, ir jānosaka neīsto izstarojumu apgabala izstarojumu vispārējais maksimālais līmenis”. EPP Ieteikumā 74-01 (2019) ir noteikts, ka, “lai veiktu īpašus koplietošanas vai savietojamības pētījumus, spektra lietderīgākai izmantošanai varētu izmantot zemākus nevēlamo izstarojumu līmeņus neīsto izstarojumu apgabalā”. Nevēlami izstarojumi tādējādi ir atzīti par būtiskiem spektra efektīvai izmantošanai, kā noteikts Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā. Standarta EN 303 345-2 V1.1.1. C.3. pielikumā un standarta EN 303 345-5 V1.1.1 B.3. pielikumā ir atzīts, ka uz uztvērēju nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā attiecas Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkts. Tomēr standarta EN 303 345-2 V1.1.1. C.3.5. punktā un standarta EN 303 345-5 V1.1.1. B.3.5. punktā ir noteikts, ka uz uztvērēju nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā attiecas citi standarti. Tādēļ atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 303 345-2 V1.1.1 un EN 303 345-5 V1.1.1 būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ar ierobežojumu.

| (10) | Īstenošanas lēmuma C(2015) 5376 2. apsvērums aicina veidot labu sadarbību ar Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT), ar kuru ir notikusi apspriešanās par šo saskaņoto standartu atbilstību EPP Ieteikumam 74-01 (2019) par nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā. Atbildē CEPT pauda viedokli, ka EPP Ieteikuma 74-01 (2019) piemērojamību var mīkstināt tikai īpašos tehniskos apstākļos. Tādējādi standarta EN 303 213-6-1 V3.1.1 4.2.1.5. punkts un standarta EN 303 364-3 V1.1.1 4.2.1.4. punkts ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību tikai attiecībā uz konkrētām radioiekārtām. Tādēļ atsauces uz minētajiem saskaņotajiem standartiem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu. |
| --- | --- |

(10)

Īstenošanas lēmuma C(2015) 5376 2. apsvērums aicina veidot labu sadarbību ar Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (CEPT), ar kuru ir notikusi apspriešanās par šo saskaņoto standartu atbilstību EPP Ieteikumam 74-01 (2019) par nevēlamiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā. Atbildē CEPT pauda viedokli, ka EPP Ieteikuma 74-01 (2019) piemērojamību var mīkstināt tikai īpašos tehniskos apstākļos. Tādējādi standarta EN 303 213-6-1 V3.1.1 4.2.1.5. punkts un standarta EN 303 364-3 V1.1.1 4.2.1.4. punkts ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību tikai attiecībā uz konkrētām radioiekārtām. Tādēļ atsauces uz minētajiem saskaņotajiem standartiem Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī būtu jāpublicē ar ierobežojumu.

| (11) | Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 (5) I pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata izdara pieņēmumu par atbilstību Direktīvai 2014/53/ES, un minētā īstenošanas lēmuma II pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata izdara pieņēmumu par atbilstību Direktīvai 2014/53/ES ar ierobežojumu. Lai nodrošinātu, ka atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, atsauce uz standartiem EN 303 213-5-1 V1.1.1 un EN 301 908-2 V13.1.1 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā un atsauces uz standartiem EN 301 908-13 V 13.1.1, EN 302 217-2 V3.2.2, EN 303 213-6-1 V3.1.1, EN 303 345-2 V1.1.1, EN 303 345-5 V1.1.1 un EN 303 364-3 V1.1.1 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma II pielikumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 (5) I pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata izdara pieņēmumu par atbilstību Direktīvai 2014/53/ES, un minētā īstenošanas lēmuma II pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, uz kuru pamata izdara pieņēmumu par atbilstību Direktīvai 2014/53/ES ar ierobežojumu. Lai nodrošinātu, ka atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām, ir uzskaitītas vienā tiesību aktā, atsauce uz standartiem EN 303 213-5-1 V1.1.1 un EN 301 908-2 V13.1.1 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma I pielikumā un atsauces uz standartiem EN 301 908-13 V 13.1.1, EN 302 217-2 V3.2.2, EN 303 213-6-1 V3.1.1, EN 303 345-2 V1.1.1, EN 303 345-5 V1.1.1 un EN 303 364-3 V1.1.1 būtu jāiekļauj minētā īstenošanas lēmuma II pielikumā.

| (12) | Saskaņā ar ETSI saskaņotais standarts EN 303 339 V1.1.1, uz kuru atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā (6), būtu jāuzskata par novecojušu, jo tas vairs neatspoguļo jaunākos sasniegumus. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar ETSI saskaņotais standarts EN 303 339 V1.1.1, uz kuru atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā (6), būtu jāuzskata par novecojušu, jo tas vairs neatspoguļo jaunākos sasniegumus.

| (13) | Tādēļ no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas (7) ir jāsvītro atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 301 908-2 V11.1.2, EN 301 908-13 V11.1.2, EN 302 217-2 V3.1.1 un EN 303 213-6-1 V2.1.1, jo tie ir pārskatīti, un uz saskaņoto standartu EN 303 339 V1.1.1, jo tas tiek uzskatīts par novecojušu. Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 III pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām un atsaukti no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša. Tāpēc ir lietderīgi šīs atsauces iekļaut minētajā pielikumā. Lai ražotājiem pietiktu laika sagatavoties saskaņoto standartu EN 301 908-2 V13.1.1, EN 301 908-13 V13.1.1, EN 302 217-2 V3.2.2 un EN 303 213-6-1 V3.1.1 piemērošanai, saskaņoto standartu EN 301 908-2 V11.1.2, EN 301 908-13 V11.1.2, EN 302 217-2 V3.1.1 un EN 303 213-6-1 V2.1.1 atsauču atsaukšana ir jāatliek. Lai ražotājiem būtu arī pietiekami daudz laika sagatavoties saskaņotā standarta EN 303 339 V1.1.1 atsauču atsaukšanai, minētā standarta atsauces atsaukšana ir jāatliek. |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijas (7) ir jāsvītro atsauces uz saskaņotajiem standartiem EN 301 908-2 V11.1.2, EN 301 908-13 V11.1.2, EN 302 217-2 V3.1.1 un EN 303 213-6-1 V2.1.1, jo tie ir pārskatīti, un uz saskaņoto standartu EN 303 339 V1.1.1, jo tas tiek uzskatīts par novecojušu. Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 III pielikumā ir uzskaitītas atsauces uz saskaņotajiem standartiem, kas izstrādāti Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām un atsaukti no Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša. Tāpēc ir lietderīgi šīs atsauces iekļaut minētajā pielikumā. Lai ražotājiem pietiktu laika sagatavoties saskaņoto standartu EN 301 908-2 V13.1.1, EN 301 908-13 V13.1.1, EN 302 217-2 V3.2.2 un EN 303 213-6-1 V3.1.1 piemērošanai, saskaņoto standartu EN 301 908-2 V11.1.2, EN 301 908-13 V11.1.2, EN 302 217-2 V3.1.1 un EN 303 213-6-1 V2.1.1 atsauču atsaukšana ir jāatliek. Lai ražotājiem būtu arī pietiekami daudz laika sagatavoties saskaņotā standarta EN 303 339 V1.1.1 atsauču atsaukšanai, minētā standarta atsauces atsaukšana ir jāatliek.

| (14) | No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, standarta ievērošana ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(14)

No dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēta atsauce uz saskaņoto standartu, standarta ievērošana ļauj izdarīt pieņēmumu par atbilstību attiecīgajām Savienības saskaņošanas tiesību aktos noteiktajām pamatprasībām. Tāpēc šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu (ES) 2020/167 groza šādi:

| 1) | lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu; |
| --- | --- |

1)

lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu;

| 2) | lēmuma II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu; |
| --- | --- |

2)

lēmuma II pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu;

| 3) | lēmuma III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu. |
| --- | --- |

3)

lēmuma III pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma III pielikumu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 26. oktobrī

Komisijas vārdā

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/53/ES (2014. gada 16. aprīlis) par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz radioiekārtu pieejamību tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/5/EK (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas lēmums C(2015) 5376 final (2015. gada 4. augusts) par standartizācijas pieprasījumu Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai un Eiropas telesakaru standartu institūtam attiecībā uz radioiekārtām, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/53/ES.

3

(4)  
  OV C 326, 14.9.2018., 114. lpp.

4

(5)  Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/167 (2020. gada 5. februāris) par saskaņotajiem radioiekārtu standartiem, kas izstrādāti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/53/ES īstenošanas vajadzībām (OV L 34, 6.2.2020., 46. lpp.).

5

(6)  
  OV C 326, 14.9.2018., 114. lpp.

6

(7)  
  OV C 326, 14.9.2018., 114. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 I pielikumam pievieno šādas rindas:

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| “8. | EN 301 908-2 V13.1.1

  IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 2. daļa. Tiešās secības CDMA (UTRA FDD) lietotāju iekārtas (UE) |
| 9. | ETSI EN 303 213-5-1 V1.1.1
  Uzlabota zemes satiksmes vadības un kontroles sistēma (A-SMGCS). 5. daļa. Saskaņotais standarts par multilaterācijas (MLAT) iekārtas piekļuvi radiofrekvenču spektram. 1. apakšdaļa. Uztvērēji un vaicātāji” |

Nr.

Atsauce uz standartu

“8.

EN 301 908-2 V13.1.1

IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 2. daļa. Tiešās secības CDMA (UTRA FDD) lietotāju iekārtas (UE)

9.

ETSI EN 303 213-5-1 V1.1.1

Uzlabota zemes satiksmes vadības un kontroles sistēma (A-SMGCS). 5. daļa. Saskaņotais standarts par multilaterācijas (MLAT) iekārtas piekļuvi radiofrekvenču spektram. 1. apakšdaļa. Uztvērēji un vaicātāji”

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 II pielikumā pievieno šādas rindas:

| Nr. | Atsauce uz standartu |
| --- | --- |
| “4. | EN 301 908-13 V13.1.1

  IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 13. daļa. Attīstītas universālās zemes radiopiekļuves (E-UTRA) lietotāju iekārtas (UE)

  Piezīme. Šis saskaņotais standarts neietver antenas veiktspējas parametrus, un atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajām pamatprasībām attiecībā uz minētajiem parametriem. |
| 5. | EN 302 217-2 V3.2.2
  Fiksētās radiosistēmas. Parametri un prasības punkta–punkta iekārtām un antenām. 2. daļa. Digitālās sistēmas, kas darbojas 1 GHz–86 GHz frekvenču joslās. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram

  Piezīme. Atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajai pamatprasībai, ja piemēro šā saskaņotā standarta 4.3.2. punkta 2. piezīmi.

  Piezīme. Attiecībā uz radioiekārtām, uz kurām attiecas šā saskaņotā standarta H.3.4, I.3.4. vai J.3.4. punkts, atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību pamatprasībai, kas noteikta Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā, ja nav izmantotas atbilstošas testēšanas metodes, lai apliecinātu atbilstību attiecīgi šā saskaņotā standarta H.3.4., I.3.4. vai J.3.4. punktam. |
| 6. | EN 303 213-6-1 V3.1.1
  Uzlabota zemes satiksmes vadības un kontroles sistēma (A-SMGCS). 6. daļa. Izvietotu zemes satiksmes radaru sensoru saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 1. apakšdaļa. X-diapazona sensori impulsu signāliem un raidāmajai jaudai līdz 100 kW

  Piezīme. Attiecībā uz šā saskaņotā standarta 4.2.1.5. punktu atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību pamatprasībai, kas noteikta Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā, tādu iekārtu gadījumā, kurās nav apvienots konusveida posms WR112/R84 ar viļņvadu WR90/R100, kā norādīts šā saskaņotā standarta 1. iedaļas 1. piezīmē. Viļņvadam jābūt ar nepārtraukti brīvu (netraucētu/tīru) pārraides ceļu un vismaz 20 reižu garākam par viļņvada robežviļņa garumu šajā darbības režīmā. |
| 7. | EN 303 345-2 V1.1.1
  Apraides skaņas uztvērēji. 2. daļa. AM apraides skaņas pakalpojums. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram

  Piezīme. Atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajai pamatprasībai attiecībā uz uztvērēju nevēlamajiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā. |
| 8. | EN 303 345-5 V1.1.1
  Apraides skaņas uztvērēji. 5. daļa. DRM apraides skaņas pakalpojums. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram

  Piezīme. Atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajai pamatprasībai attiecībā uz uztvērēju nevēlamajiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā. |
| 9. | EN 303 364-3 V1.1.1
  Primārais radars (PSR). Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 3. daļa. Gaisa satiksmes vadības (ATC) PSR sensori, kas darbojas 8 500 MHz–10 000 MHz frekvenču joslā (X–diapazons)

  Piezīme. Attiecībā uz šā saskaņotā standarta 4.2.1.4. punktu atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību pamatprasībai, kas noteikta Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā, tādu iekārtu gadījumā, kurās nav apvienots konusveida posms WR112/R84 ar viļņvadu WR90/R100, kā norādīts šā saskaņotā standarta 1. iedaļas 1. piezīmē. Viļņvadam jābūt ar nepārtraukti brīvu (netraucētu/tīru) pārraides ceļu un vismaz 20 reižu garākam par viļņvada robežviļņa garumu šajā darbības režīmā. |

Nr.

Atsauce uz standartu

“4.

EN 301 908-13 V13.1.1

IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 13. daļa. Attīstītas universālās zemes radiopiekļuves (E-UTRA) lietotāju iekārtas (UE)

Piezīme. Šis saskaņotais standarts neietver antenas veiktspējas parametrus, un atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajām pamatprasībām attiecībā uz minētajiem parametriem.

5.

EN 302 217-2 V3.2.2

Fiksētās radiosistēmas. Parametri un prasības punkta–punkta iekārtām un antenām. 2. daļa. Digitālās sistēmas, kas darbojas 1 GHz–86 GHz frekvenču joslās. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram

Piezīme. Atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajai pamatprasībai, ja piemēro šā saskaņotā standarta 4.3.2. punkta 2. piezīmi.

Piezīme. Attiecībā uz radioiekārtām, uz kurām attiecas šā saskaņotā standarta H.3.4, I.3.4. vai J.3.4. punkts, atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību pamatprasībai, kas noteikta Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā, ja nav izmantotas atbilstošas testēšanas metodes, lai apliecinātu atbilstību attiecīgi šā saskaņotā standarta H.3.4., I.3.4. vai J.3.4. punktam.

6.

EN 303 213-6-1 V3.1.1

Uzlabota zemes satiksmes vadības un kontroles sistēma (A-SMGCS). 6. daļa. Izvietotu zemes satiksmes radaru sensoru saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 1. apakšdaļa. X-diapazona sensori impulsu signāliem un raidāmajai jaudai līdz 100 kW

Piezīme. Attiecībā uz šā saskaņotā standarta 4.2.1.5. punktu atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību pamatprasībai, kas noteikta Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā, tādu iekārtu gadījumā, kurās nav apvienots konusveida posms WR112/R84 ar viļņvadu WR90/R100, kā norādīts šā saskaņotā standarta 1. iedaļas 1. piezīmē. Viļņvadam jābūt ar nepārtraukti brīvu (netraucētu/tīru) pārraides ceļu un vismaz 20 reižu garākam par viļņvada robežviļņa garumu šajā darbības režīmā.

7.

EN 303 345-2 V1.1.1

Apraides skaņas uztvērēji. 2. daļa. AM apraides skaņas pakalpojums. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram

Piezīme. Atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajai pamatprasībai attiecībā uz uztvērēju nevēlamajiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā.

8.

EN 303 345-5 V1.1.1

Apraides skaņas uztvērēji. 5. daļa. DRM apraides skaņas pakalpojums. Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram

Piezīme. Atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā noteiktajai pamatprasībai attiecībā uz uztvērēju nevēlamajiem izstarojumiem neīsto izstarojumu apgabalā.

9.

EN 303 364-3 V1.1.1

Primārais radars (PSR). Saskaņotais standarts par piekļuvi radiofrekvenču spektram. 3. daļa. Gaisa satiksmes vadības (ATC) PSR sensori, kas darbojas 8 500 MHz–10 000 MHz frekvenču joslā (X–diapazons)

Piezīme. Attiecībā uz šā saskaņotā standarta 4.2.1.4. punktu atbilstība šim saskaņotajam standartam neļauj prezumēt atbilstību pamatprasībai, kas noteikta Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punktā, tādu iekārtu gadījumā, kurās nav apvienots konusveida posms WR112/R84 ar viļņvadu WR90/R100, kā norādīts šā saskaņotā standarta 1. iedaļas 1. piezīmē. Viļņvadam jābūt ar nepārtraukti brīvu (netraucētu/tīru) pārraides ceļu un vismaz 20 reižu garākam par viļņvada robežviļņa garumu šajā darbības režīmā.

---

III PIELIKUMS

Īstenošanas lēmuma (ES) 2020/167 III pielikumam pievieno šādas rindas:

| Nr. | Atsauce uz standartu | Atsaukšanas datums |
| --- | --- | --- |
| “12. | EN 301 908-2 V11.1.2

  IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības. 2. daļa. Tiešās secības CDMA (UTRA FDD) lietotāju iekārtas (UE) | 2021. gada 27. oktobris |
| 13. | EN 301 908-13 V11.1.2

  IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības. 13. daļa. Attīstītas universālās zemes radiopiekļuves (E-UTRA) lietotāju iekārtas (UE) | 2021. gada 27. oktobris |
| 14. | EN 302 217-2 V3.1.1
  Fiksētās radiosistēmas. Parametri un prasības punkta–punkta iekārtām un antenām. 2. daļa. Iekārtas, kas darbojas 1 GHz–86 GHz frekvenču joslās. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības | 2022. gada 27. aprīlis |
| 15. | EN 303 213-6-1 V2.1.1
  Uzlabota zemes satiksmes vadības un kontroles sistēma (A-SMGCS). 6. daļa. Izvietotu virszemes kustības radaru sensoru saskaņotais standarts, kas atbilst Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasībām. 1. apakšdaļa. X-diapazona sensori impulsu signāliem un raidāmajai jaudai līdz 100 kW | 2021. gada 27. oktobris |
| 16. | EN 303 339 V1.1.1
  Platjoslas tiešie vienpusējie sakari “gaiss–zeme”. Iekārtas, kas darbojas 1 900 MHz–1 920 MHz un 5 855 MHz–5 875 MHz frekvenču joslās. Antenas ar fiksētu diagrammu. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības | 2021. gada 27. aprīlis |

Nr.

Atsauce uz standartu

Atsaukšanas datums

“12.

EN 301 908-2 V11.1.2

IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības. 2. daļa. Tiešās secības CDMA (UTRA FDD) lietotāju iekārtas (UE)

2021. gada 27. oktobris

13.

EN 301 908-13 V11.1.2

IMT šūnu tīkli. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības. 13. daļa. Attīstītas universālās zemes radiopiekļuves (E-UTRA) lietotāju iekārtas (UE)

2021. gada 27. oktobris

14.

EN 302 217-2 V3.1.1

Fiksētās radiosistēmas. Parametri un prasības punkta–punkta iekārtām un antenām. 2. daļa. Iekārtas, kas darbojas 1 GHz–86 GHz frekvenču joslās. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības

2022. gada 27. aprīlis

15.

EN 303 213-6-1 V2.1.1

Uzlabota zemes satiksmes vadības un kontroles sistēma (A-SMGCS). 6. daļa. Izvietotu virszemes kustības radaru sensoru saskaņotais standarts, kas atbilst Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasībām. 1. apakšdaļa. X-diapazona sensori impulsu signāliem un raidāmajai jaudai līdz 100 kW

2021. gada 27. oktobris

16.

EN 303 339 V1.1.1

Platjoslas tiešie vienpusējie sakari “gaiss–zeme”. Iekārtas, kas darbojas 1 900 MHz–1 920 MHz un 5 855 MHz–5 875 MHz frekvenču joslās. Antenas ar fiksētu diagrammu. Saskaņotais standarts, kas aptver Direktīvas 2014/53/ES 3. panta 2. punkta pamatprasības

2021. gada 27. aprīlis

---

IETEIKUMI

| 27.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 357/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 357/35

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2020/1563

(2020. gada 14. oktobris)

par enerģētisko nabadzību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. un 194. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (1) (“Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātā redakcija”), un jo īpaši tās 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Enerģētiskā nabadzība ir situācija, kad mājsaimniecības nespēj piekļūt pamata energopakalpojumiem. 2018. gadā atļauties uzturēt pietiekami siltu mājokli nespēja gandrīz 34 miljoni Eiropas iedzīvotāju (2), kas nozīmē, ka enerģētiskā nabadzība Eiropas Savienībā ir liela problēma. |
| --- | --- |

(1)

Enerģētiskā nabadzība ir situācija, kad mājsaimniecības nespēj piekļūt pamata energopakalpojumiem. 2018. gadā atļauties uzturēt pietiekami siltu mājokli nespēja gandrīz 34 miljoni Eiropas iedzīvotāju (2), kas nozīmē, ka enerģētiskā nabadzība Eiropas Savienībā ir liela problēma.

| (2) | Likumdevēji ir atzinuši, ka pienācīgs siltums, aukstumapgāde, apgaismojums un enerģija ierīču darbināšanai ir pamatpakalpojumi, kas veido pamatu pienācīgam dzīves un veselības līmenim. Piekļuve energopakalpojumiem ir būtiska sociālajam iekļaujīgumam. Tādējādi enerģētiskās nabadzības problēmas risināšana var sniegt vairākus ieguvumus, toskait mazākus izdevumus par veselības aprūpi, samazinātu gaisa piesārņojumu (kas tiktu panākts, nomainot paredzētajam mērķim neatbilstošas apkures iekārtas), lielāku komfortu un labjūtību un uzlabotu mājsaimniecību budžetu. Visi kopā šie ieguvumi Eiropas Savienībā tieši veicinātu ekonomikas izaugsmi un labklājību. |
| --- | --- |

(2)

Likumdevēji ir atzinuši, ka pienācīgs siltums, aukstumapgāde, apgaismojums un enerģija ierīču darbināšanai ir pamatpakalpojumi, kas veido pamatu pienācīgam dzīves un veselības līmenim. Piekļuve energopakalpojumiem ir būtiska sociālajam iekļaujīgumam. Tādējādi enerģētiskās nabadzības problēmas risināšana var sniegt vairākus ieguvumus, toskait mazākus izdevumus par veselības aprūpi, samazinātu gaisa piesārņojumu (kas tiktu panākts, nomainot paredzētajam mērķim neatbilstošas apkures iekārtas), lielāku komfortu un labjūtību un uzlabotu mājsaimniecību budžetu. Visi kopā šie ieguvumi Eiropas Savienībā tieši veicinātu ekonomikas izaugsmi un labklājību.

| (3) | Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi proklamēja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, enerģija ir iekļauta to pamatpakalpojumu vidū, tiesības kuriem piekļūt ir ikvienam. Tiem cilvēkiem, kuriem nepieciešams, jānodrošina atbalsts piekļuvei šādiem pakalpojumiem (3). |
| --- | --- |

(3)

Eiropas sociālo tiesību pīlārā, ko 2017. gada 17. novembrī kopīgi proklamēja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, enerģija ir iekļauta to pamatpakalpojumu vidū, tiesības kuriem piekļūt ir ikvienam. Tiem cilvēkiem, kuriem nepieciešams, jānodrošina atbalsts piekļuvei šādiem pakalpojumiem (3).

| (4) | Taisnīga pāreja uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Komisijas 2019. gada decembrī ierosinātā Eiropas zaļā kursa (4) stūrakmens. Viens no centrālajiem zaļā kursa elementiem ir iniciatīva “Renovācijas vilnis” (5), kas ir nozīmīga iniciatīva, kura izstrādāta nolūkā veicināt privāto un publisko ēku strukturālu renovāciju, lai tādējādi samazinātu emisijas, sekmētu atveseļošanu un risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu. Šāda strukturāla renovācija palīdzēs pastiprināt ES centienus klimata pārmaiņu mazināšanā. Šā iemesla dēļ tika nolemts, ka ir būtiski iniciatīvu “Renovācijas vilnis” un šo ieteikumu pieņemt kopīgi – tie savstarpēji stiprinās aicinājumus risināt enerģētiskās nabadzības un zema energosnieguma ēku problēmu. |
| --- | --- |

(4)

Taisnīga pāreja uz klimatneitrālu Savienību līdz 2050. gadam ir Komisijas 2019. gada decembrī ierosinātā Eiropas zaļā kursa (4) stūrakmens. Viens no centrālajiem zaļā kursa elementiem ir iniciatīva “Renovācijas vilnis” (5), kas ir nozīmīga iniciatīva, kura izstrādāta nolūkā veicināt privāto un publisko ēku strukturālu renovāciju, lai tādējādi samazinātu emisijas, sekmētu atveseļošanu un risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu. Šāda strukturāla renovācija palīdzēs pastiprināt ES centienus klimata pārmaiņu mazināšanā. Šā iemesla dēļ tika nolemts, ka ir būtiski iniciatīvu “Renovācijas vilnis” un šo ieteikumu pieņemt kopīgi – tie savstarpēji stiprinās aicinājumus risināt enerģētiskās nabadzības un zema energosnieguma ēku problēmu.

| (5) | Enerģētiskā nabadzība ir svarīgs jēdziens, kas nostiprināts tiesību aktu paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kuras mērķis ir sekmēt, ka enerģētikas pārkārtošana norit taisnīgi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (6) (“Pārvaldības regula”) un Elektroenerģijas direktīvas pārstrādāto redakciju Komisijai ir jāsniedz indikatīvi norādījumi par piemērotiem indikatoriem, ar ko mērīt enerģētisko nabadzību (7), un par jēdziena “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits” definēšanu (8). Vienotas enerģētiskās nabadzības definīcijas nav, tāpēc izstrādāt pašām savus, nacionālajam kontekstam atbilstošus kritērijus ir dalībvalstu ziņā. Tomēr nesen pieņemtā tiesību aktu pakete apraksta noderīgus vispārīgos principus un sniedz ieskatu par enerģētiskās nabadzības iespējamajiem cēloņiem un sekām. Tā arī uzsver, ka svarīga loma problēmas risināšanā ir rīcībpolitikām, jo īpaši tām, kas saistītas ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem (NEKP) un ilgtermiņa renovācijas [atjaunošanas] stratēģijām (ITRS) (9). |
| --- | --- |

(5)

Enerģētiskā nabadzība ir svarīgs jēdziens, kas nostiprināts tiesību aktu paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kuras mērķis ir sekmēt, ka enerģētikas pārkārtošana norit taisnīgi. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1999 (6) (“Pārvaldības regula”) un Elektroenerģijas direktīvas pārstrādāto redakciju Komisijai ir jāsniedz indikatīvi norādījumi par piemērotiem indikatoriem, ar ko mērīt enerģētisko nabadzību (7), un par jēdziena “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits” definēšanu (8). Vienotas enerģētiskās nabadzības definīcijas nav, tāpēc izstrādāt pašām savus, nacionālajam kontekstam atbilstošus kritērijus ir dalībvalstu ziņā. Tomēr nesen pieņemtā tiesību aktu pakete apraksta noderīgus vispārīgos principus un sniedz ieskatu par enerģētiskās nabadzības iespējamajiem cēloņiem un sekām. Tā arī uzsver, ka svarīga loma problēmas risināšanā ir rīcībpolitikām, jo īpaši tām, kas saistītas ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem (NEKP) un ilgtermiņa renovācijas [atjaunošanas] stratēģijām (ITRS) (9).

| (6) | Savos NEKP dalībvalstīm ir jānovērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaits. Ja dalībvalstī ir ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits, dalībvalstij savā plānā jāiekļauj nacionāls mērķis, kā arī enerģētiskās nabadzības mazināšanas rīcībpolitikas un pasākumi. Saistībā ar piekto ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli Komisija par katru dalībvalsti ir publicējusi Komisijas dienestu darba dokumentus, kuros sniegts individuāls novērtējums par katru galīgo NEKP. Šajos Komisijas dienestu darba dokumentos ir arī izvērtēts, kā galīgajos plānos ir ņemti vērā attiecīgie Komisijas 2019. gada ieteikumi, arī par enerģētisko nabadzību, un ir sniegti norādījumi par NEKP īstenošanu. |
| --- | --- |

(6)

Savos NEKP dalībvalstīm ir jānovērtē enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaits. Ja dalībvalstī ir ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits, dalībvalstij savā plānā jāiekļauj nacionāls mērķis, kā arī enerģētiskās nabadzības mazināšanas rīcībpolitikas un pasākumi. Saistībā ar piekto ziņojumu par enerģētikas savienības stāvokli Komisija par katru dalībvalsti ir publicējusi Komisijas dienestu darba dokumentus, kuros sniegts individuāls novērtējums par katru galīgo NEKP. Šajos Komisijas dienestu darba dokumentos ir arī izvērtēts, kā galīgajos plānos ir ņemti vērā attiecīgie Komisijas 2019. gada ieteikumi, arī par enerģētisko nabadzību, un ir sniegti norādījumi par NEKP īstenošanu.

| (7) | Pārstrādātajā Elektroenerģijas direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu, kur vien tā ir konstatēta, arī pasākumi, kas nabadzībai pievēršas plašākā kontekstā. Dalībvalstīm ir arī jāaizsargā neaizsargāti lietotāji, jo īpaši attālos apgabalos mītošie. Līdzīgi noteikumi ir ietverti arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (10). |
| --- | --- |

(7)

Pārstrādātajā Elektroenerģijas direktīvā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu, kur vien tā ir konstatēta, arī pasākumi, kas nabadzībai pievēršas plašākā kontekstā. Dalībvalstīm ir arī jāaizsargā neaizsargāti lietotāji, jo īpaši attālos apgabalos mītošie. Līdzīgi noteikumi ir ietverti arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/73/EK (10).

| (8) | Jauninājums jaunajā leģislatīvajā satvarā ir prasība noteikt enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaitu. Dalībvalstu pienākums novērtēt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu ir minēts pārstrādātās Elektroenerģijas direktīvas 29. pantā, un tajā ir noteikts, ka tām ir jānosaka un jāpublicē kritēriji, kurus izmanto šāda novērtējuma veikšanai. Ja šādu mājsaimniecību skaits ir ievērojams, dalībvalstīm savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ir jāiekļauj indikatīvs enerģētiskās nabadzības mazināšanas mērķis, jānosaka grafiks un jāizklāsta attiecīgās rīcībpolitikas. Pēc tam saskaņā ar Pārvaldības regulu tām par panākto progresu ceļā uz mērķi samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu ir jāziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(8)

Jauninājums jaunajā leģislatīvajā satvarā ir prasība noteikt enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaitu. Dalībvalstu pienākums novērtēt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu ir minēts pārstrādātās Elektroenerģijas direktīvas 29. pantā, un tajā ir noteikts, ka tām ir jānosaka un jāpublicē kritēriji, kurus izmanto šāda novērtējuma veikšanai. Ja šādu mājsaimniecību skaits ir ievērojams, dalībvalstīm savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos ir jāiekļauj indikatīvs enerģētiskās nabadzības mazināšanas mērķis, jānosaka grafiks un jāizklāsta attiecīgās rīcībpolitikas. Pēc tam saskaņā ar Pārvaldības regulu tām par panākto progresu ceļā uz mērķi samazināt enerģētiskās nabadzības skarto mājsaimniecību skaitu ir jāziņo Komisijai.

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (11) (Energoefektivitātes direktīvā), kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/2002 (12), ir noteikts, ka vajadzība samazināt enerģētisko nabadzību dalībvalstīm ir jāņem vērā, pildot savus energoefektivitātes pienākumus. Direktīvas 7. panta 11. punktā ir noteikts, ka – ciktāl vajadzīgs – daļai no energoefektivitātes pasākumiem prioritāri jāaptver neaizsargātās mājsaimniecības, arī tās, ko skārusi enerģētiskā nabadzība (13). Līdzīgi pienākumi noteikti arī Pārvaldības regulā. |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/27/ES (11) (Energoefektivitātes direktīvā), kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/2002 (12), ir noteikts, ka vajadzība samazināt enerģētisko nabadzību dalībvalstīm ir jāņem vērā, pildot savus energoefektivitātes pienākumus. Direktīvas 7. panta 11. punktā ir noteikts, ka – ciktāl vajadzīgs – daļai no energoefektivitātes pasākumiem prioritāri jāaptver neaizsargātās mājsaimniecības, arī tās, ko skārusi enerģētiskā nabadzība (13). Līdzīgi pienākumi noteikti arī Pārvaldības regulā.

| (10) | Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/844 (Ēku energoefektivitātes direktīvas) pārskatīto redakciju dalībvalstīm savās ilgtermiņa renovācijas stratēģijās, kas atbalsta to dzīvojamo un nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, ir jāizklāsta attiecīgi nacionālie pasākumi, kuri palīdzētu mazināt enerģētisko nabadzību (14). |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/844 (Ēku energoefektivitātes direktīvas) pārskatīto redakciju dalībvalstīm savās ilgtermiņa renovācijas stratēģijās, kas atbalsta to dzīvojamo un nedzīvojamo ēku fonda renovāciju, ir jāizklāsta attiecīgi nacionālie pasākumi, kuri palīdzētu mazināt enerģētisko nabadzību (14).

| (11) | Lai nodrošinātu, ka pasākumi, ar ko risina enerģētiskās nabadzības problēmu, neliek šķēršļus tirgus atvēršanai vai darbībai, ES leģislatīvais satvars paredz arī aizsardzības pasākumus. Raita mazumtirdzniecības tirgu darbība ir ļoti svarīga tam, lai pārkārtošanās noritētu taisnīgi. Šie aizsardzības pasākumi ir paredzēti Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 28. pantā, un to praktiskā īstenošana galvenokārt ir noteikta minētās direktīvas 5. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka pasākumi, ar ko risina enerģētiskās nabadzības problēmu, neliek šķēršļus tirgus atvēršanai vai darbībai, ES leģislatīvais satvars paredz arī aizsardzības pasākumus. Raita mazumtirdzniecības tirgu darbība ir ļoti svarīga tam, lai pārkārtošanās noritētu taisnīgi. Šie aizsardzības pasākumi ir paredzēti Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 28. pantā, un to praktiskā īstenošana galvenokārt ir noteikta minētās direktīvas 5. panta 5. punktā.

| (12) | Pārstrādātās Elektroenerģijas direktīvas 27. pantā ir nostiprināts princips, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka visi mājsaimniecības lietotāji un, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, mazie uzņēmumi var saņemt universālo pakalpojumu, proti, tiem ir tiesības to teritorijā saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģiju par konkurētspējīgām, viegli un skaidri salīdzināmām, pārredzamām un nediskriminējošām cenām. Lai nodrošinātu universālā pakalpojuma sniegšanu, dalībvalstis var norādīt pēdējo garantēto piegādātāju. |
| --- | --- |

(12)

Pārstrādātās Elektroenerģijas direktīvas 27. pantā ir nostiprināts princips, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka visi mājsaimniecības lietotāji un, ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, mazie uzņēmumi var saņemt universālo pakalpojumu, proti, tiem ir tiesības to teritorijā saņemt konkrētas kvalitātes elektroenerģiju par konkurētspējīgām, viegli un skaidri salīdzināmām, pārredzamām un nediskriminējošām cenām. Lai nodrošinātu universālā pakalpojuma sniegšanu, dalībvalstis var norādīt pēdējo garantēto piegādātāju.

| (13) | Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 59. apsvērumā rezumēts, ka enerģētiskā nabadzība rodas tad, ja kombinējas tādi faktori kā mazi ienākumi, lieli izdevumi par enerģiju un vājš mājokļu energoefektivitātes līmenis. Problēmas risināšanu sarežģī ietekme, kādu rada svārstīgās cenas enerģijas tirgos un zemā energoefektivitāte, jo īpaši ēku energosnieguma ziņā, apvienojumā ar dažādiem sociāli ekonomiskiem faktoriem, kas saistīti ar vispārēju nabadzību, un problēmām, kas saistītas ar mājokļu valdījuma sistēmām. |
| --- | --- |

(13)

Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 59. apsvērumā rezumēts, ka enerģētiskā nabadzība rodas tad, ja kombinējas tādi faktori kā mazi ienākumi, lieli izdevumi par enerģiju un vājš mājokļu energoefektivitātes līmenis. Problēmas risināšanu sarežģī ietekme, kādu rada svārstīgās cenas enerģijas tirgos un zemā energoefektivitāte, jo īpaši ēku energosnieguma ziņā, apvienojumā ar dažādiem sociāli ekonomiskiem faktoriem, kas saistīti ar vispārēju nabadzību, un problēmām, kas saistītas ar mājokļu valdījuma sistēmām.

| (14) | 2018. gadā Eiropas Savienībā rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem, arī rēķinus par enerģiju, nespēja samaksāt 6,8 % privātās mājsaimniecībās dzīvojošo (30,3 miljoni cilvēku (15)), kuri līdz ar to bija pakļauti padeves pārtraukšanas riskam. Savukārt no nekomfortablas mājokļa temperatūras cieta 7,3 % ES iedzīvotāju (37,4 miljoni cilvēku). |
| --- | --- |

(14)

2018. gadā Eiropas Savienībā rēķinus par komunālajiem pakalpojumiem, arī rēķinus par enerģiju, nespēja samaksāt 6,8 % privātās mājsaimniecībās dzīvojošo (30,3 miljoni cilvēku (15)), kuri līdz ar to bija pakļauti padeves pārtraukšanas riskam. Savukārt no nekomfortablas mājokļa temperatūras cieta 7,3 % ES iedzīvotāju (37,4 miljoni cilvēku).

| (15) | Covid-19 krīze ir parādījusi, ka tad, ja vēlamies izveidot sociālu Eiropu, kas gādā par visu savu iedzīvotāju vajadzībām, mums ir steidzami jārisina enerģētiskās nabadzības problēma. Enerģētiskās nabadzības līmeņa jautājums dalībvalstīs aktualizēsies, jo, pieaugot bezdarbam, grūtības atļauties pamata energopakalpojumus varētu izjust arvien lielāks skaits eiropiešu. Ņemot vērā iepriekš minēto, lai arī Eiropas tautsaimniecībām šobrīd jāpārvar vēl nepieredzēti traucējumi, ir ārkārtīgi svarīgi, ka tiek sasniegti Eiropas zaļā kursa atskaites punkti. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19 krīze ir parādījusi, ka tad, ja vēlamies izveidot sociālu Eiropu, kas gādā par visu savu iedzīvotāju vajadzībām, mums ir steidzami jārisina enerģētiskās nabadzības problēma. Enerģētiskās nabadzības līmeņa jautājums dalībvalstīs aktualizēsies, jo, pieaugot bezdarbam, grūtības atļauties pamata energopakalpojumus varētu izjust arvien lielāks skaits eiropiešu. Ņemot vērā iepriekš minēto, lai arī Eiropas tautsaimniecībām šobrīd jāpārvar vēl nepieredzēti traucējumi, ir ārkārtīgi svarīgi, ka tiek sasniegti Eiropas zaļā kursa atskaites punkti.

| (16) | Atveseļošanas pasākumu pakete Next Generation EU (16) tika iesniegta ar mērķi virzīt un veidot ilgtspējīgāku, noturīgāku un taisnīgāku Eiropu nākamajai paaudzei. Eiropas atveseļošanas plānos jāvadās pēc tādiem principiem kā vides ilgtspēja, solidaritāte, kohēzija un konverģence un ir jāapņemas neatstāt novārtā nevienu dalībvalsti, reģionu vai indivīdu. Atveseļošanas instruments Next Generation EU apstiprina, ka iniciatīva “Renovācijas vilnis” ir viena no galvenajām zaļās atveseļošanas veicinātājām. |
| --- | --- |

(16)

Atveseļošanas pasākumu pakete Next Generation EU (16) tika iesniegta ar mērķi virzīt un veidot ilgtspējīgāku, noturīgāku un taisnīgāku Eiropu nākamajai paaudzei. Eiropas atveseļošanas plānos jāvadās pēc tādiem principiem kā vides ilgtspēja, solidaritāte, kohēzija un konverģence un ir jāapņemas neatstāt novārtā nevienu dalībvalsti, reģionu vai indivīdu. Atveseļošanas instruments Next Generation EU apstiprina, ka iniciatīva “Renovācijas vilnis” ir viena no galvenajām zaļās atveseļošanas veicinātājām.

| (17) | Nacionālās ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un citi instrumenti, kas izstrādāti, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada energoefektivitātes mērķrādītājus, būtu jāorientē uz enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību aizsardzību un neaizsargāto enerģijas lietotāju iespēcināšanu, proti, ir jāpalīdz cilvēkiem ietaupīt enerģijas rēķinos samaksāto naudu, jānodrošina veselīgāki dzīves apstākļi un jāsamazina enerģētiskā nabadzība. |
| --- | --- |

(17)

Nacionālās ilgtermiņa renovācijas stratēģijas un citi instrumenti, kas izstrādāti, lai sasniegtu 2030. un 2050. gada energoefektivitātes mērķrādītājus, būtu jāorientē uz enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību aizsardzību un neaizsargāto enerģijas lietotāju iespēcināšanu, proti, ir jāpalīdz cilvēkiem ietaupīt enerģijas rēķinos samaksāto naudu, jānodrošina veselīgāki dzīves apstākļi un jāsamazina enerģētiskā nabadzība.

| (18) | Ja tiks apzinātas tās mājsaimniecības, kurām visvairāk vajadzīga aizsardzība, un tie mājokļi, kuriem visvairāk vajadzīga renovācija, tas ļaus sekmīgāk fokusēt un vadīt publisko intervenci, un tā rezultātā patērētāji gūs praktisku labumu, uzlabosies energoefektivitāte un līdz minimumam tiks samazināti iekšējā enerģijas tirgus darbības traucējumi. |
| --- | --- |

(18)

Ja tiks apzinātas tās mājsaimniecības, kurām visvairāk vajadzīga aizsardzība, un tie mājokļi, kuriem visvairāk vajadzīga renovācija, tas ļaus sekmīgāk fokusēt un vadīt publisko intervenci, un tā rezultātā patērētāji gūs praktisku labumu, uzlabosies energoefektivitāte un līdz minimumam tiks samazināti iekšējā enerģijas tirgus darbības traucējumi.

| (19) | Sniegdama šo ieteikumu un pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā darīdama dalībvalstīm pieejamus Komisijas norādījumus par enerģētisko nabadzību, Komisija pilda iepriekš minēto pienākumu un palīdz dalībvalstīm transponēt jaunos noteikumus par enerģētisko nabadzību. Komisija arī sniedz informāciju par jaunākajiem labas prakses piemēriem (17). |
| --- | --- |

(19)

Sniegdama šo ieteikumu un pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā darīdama dalībvalstīm pieejamus Komisijas norādījumus par enerģētisko nabadzību, Komisija pilda iepriekš minēto pienākumu un palīdz dalībvalstīm transponēt jaunos noteikumus par enerģētisko nabadzību. Komisija arī sniedz informāciju par jaunākajiem labas prakses piemēriem (17).

| (20) | Lai kāda būtu definīcija, galvenā problēma ir tas, kā iegūt ticamus skaitliskus datus. ES līmenī ir izstrādāts statistikas indikatoru kopums, ar ko mērīt iespējamos enerģētiskās nabadzības virzītājspēkus un tās sekas. Tie ir agregēti indikatori. Tā kā enerģētiskā nabadzība ir daudzdimensionāla parādība, neviens atsevišķs indikators nevar pilnībā atspoguļot visus tās aspektus. |
| --- | --- |

(20)

Lai kāda būtu definīcija, galvenā problēma ir tas, kā iegūt ticamus skaitliskus datus. ES līmenī ir izstrādāts statistikas indikatoru kopums, ar ko mērīt iespējamos enerģētiskās nabadzības virzītājspēkus un tās sekas. Tie ir agregēti indikatori. Tā kā enerģētiskā nabadzība ir daudzdimensionāla parādība, neviens atsevišķs indikators nevar pilnībā atspoguļot visus tās aspektus.

| (21) | Agregētie indikatori ir izstrādāti Eiropas līmenī, un tie ir uzskaitīti šā ieteikuma pielikumā. Šos indikatorus ir izstrādājis Eiropas Savienības Statistikas birojs (Eurostat) un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorija (EPOV), un tie ir iegūti no saskaņotas ES datu vākšanas; šie indikatori ļauj uzraudzīt situāciju visā ES un konstatēt nacionālās īpatnības, kā arī veicināt efektīvāku savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu. Šos indikatorus varētu papildināt nacionālie indikatori, un attiecīgā gadījumā tie varētu palīdzēt apzināt precīzāku enerģētiskās nabadzības ainu. |
| --- | --- |

(21)

Agregētie indikatori ir izstrādāti Eiropas līmenī, un tie ir uzskaitīti šā ieteikuma pielikumā. Šos indikatorus ir izstrādājis Eiropas Savienības Statistikas birojs (Eurostat) un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorija (EPOV), un tie ir iegūti no saskaņotas ES datu vākšanas; šie indikatori ļauj uzraudzīt situāciju visā ES un konstatēt nacionālās īpatnības, kā arī veicināt efektīvāku savstarpēju mācīšanos un paraugprakses apmaiņu. Šos indikatorus varētu papildināt nacionālie indikatori, un attiecīgā gadījumā tie varētu palīdzēt apzināt precīzāku enerģētiskās nabadzības ainu.

| (22) | Šajā sakarā ir vajadzīga cieša sadarbība starp relevantajām kompetentajām iestādēm un pienācīgi koordinēti centieni reģionālā un vietējā līmenī, lai jebkāda analīze, kura balstīta uz ES vai nacionāla līmeņa indikatoriem, tiktu atspēkota un papildināta ar augšupēju pieeju. Tieši reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir labas iespējas apzināt galvenās finansiālās un sociālās problēmas, ar kurām saskaras enerģētiski nabadzīgās mājsaimniecības, un uzņemties nozīmīgu lomu tādas zaļās pārkārtošanās izstrādē un īstenošanā, kas ir taisnīga, iekļaujīga un ilgtspējīga pret ikvienu Eiropā. |
| --- | --- |

(22)

Šajā sakarā ir vajadzīga cieša sadarbība starp relevantajām kompetentajām iestādēm un pienācīgi koordinēti centieni reģionālā un vietējā līmenī, lai jebkāda analīze, kura balstīta uz ES vai nacionāla līmeņa indikatoriem, tiktu atspēkota un papildināta ar augšupēju pieeju. Tieši reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir labas iespējas apzināt galvenās finansiālās un sociālās problēmas, ar kurām saskaras enerģētiski nabadzīgās mājsaimniecības, un uzņemties nozīmīgu lomu tādas zaļās pārkārtošanās izstrādē un īstenošanā, kas ir taisnīga, iekļaujīga un ilgtspējīga pret ikvienu Eiropā.

| (23) | Komisija turpinās atbalstīt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm gan sadarbībā ar Sociālās aizsardzības komiteju, gan citos veidos. Problēmas, kas apzinātas pa tādiem kanāliem, kuru vidū var minēt Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijas un Pilsētas mēru pakta iniciatīvas nodrošinātās platformas, var risināt, mobilizējot atbalstu no ES finansējuma programmām, arī kohēzijas politikas, tehniskā atbalsta instrumenta un citiem avotiem. |
| --- | --- |

(23)

Komisija turpinās atbalstīt labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm gan sadarbībā ar Sociālās aizsardzības komiteju, gan citos veidos. Problēmas, kas apzinātas pa tādiem kanāliem, kuru vidū var minēt Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijas un Pilsētas mēru pakta iniciatīvas nodrošinātās platformas, var risināt, mobilizējot atbalstu no ES finansējuma programmām, arī kohēzijas politikas, tehniskā atbalsta instrumenta un citiem avotiem.

| (24) | Ceturtajā Eiropas Komisijas ziņojumā par enerģijas cenām un izmaksām (18) ir aplūkoti arī konkrētie apstākļi, kādos atrodas enerģētiskajā nabadzībā dzīvojošie cilvēki un neaizsargātie lietotāji. Komisija īpašu uzmanību pievērsīs arī tam, kā dalībvalstis īsteno Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 5. pantu, kas to cenu noteikšanā, kuras jāmaksā par elektroenerģijas piegādi enerģētiskās nabadzības skartiem vai neaizsargātiem mājsaimniecības lietotājiem, ļauj piemērot publisko intervenci, |
| --- | --- |

(24)

Ceturtajā Eiropas Komisijas ziņojumā par enerģijas cenām un izmaksām (18) ir aplūkoti arī konkrētie apstākļi, kādos atrodas enerģētiskajā nabadzībā dzīvojošie cilvēki un neaizsargātie lietotāji. Komisija īpašu uzmanību pievērsīs arī tam, kā dalībvalstis īsteno Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 5. pantu, kas to cenu noteikšanā, kuras jāmaksā par elektroenerģijas piegādi enerģētiskās nabadzības skartiem vai neaizsargātiem mājsaimniecības lietotājiem, ļauj piemērot publisko intervenci,

AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:

| 1. | izstrādāt sistemātisku pieeju enerģijas tirgu liberalizācijai ar mērķi ieguvumos dalīties ar visām sabiedrības grupām, jo īpaši ar tiem, kuriem klājas visgrūtāk; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rūpīgi ņemt vērā pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu, kurā sniegti norādījumi par enerģētiskās nabadzības indikatoriem, kā arī par jēdziena “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits” definēšanu. Ir svarīgi, lai dalībvalstis Komisijas norādījumus izmantotu, īstenojot un atjauninot savus pašreizējos nacionālos enerģētikas un klimata plānus saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību 14. pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | enerģētiskās nabadzības novērtējumos izmantot pielikumā izklāstītos indikatorus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | saskaņā ar Elektroenerģijas direktīvas pārstrādātās redakcijas 60. apsvērumu enerģētikas un sociālās rīcībpolitikas ietvaros izstrādāt integrētus rīcībpolitiskos risinājumus. Tiem būtu jāietver tādi sociālās rīcībpolitikas pasākumi un energoefektivitātes uzlabojumi, kas cits citu pastiprina, jo īpaši mājokļu jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | novērtēt enerģētikas pārkārtošanas un jo īpaši nacionālā kontekstā veikto energoefektivitātes pasākumu distributīvo ietekmi un izstrādāt un īstenot rīcībpolitiku, kas risinātu ar to saistītās problēmas. Pienācīga uzmanība būtu jāpievērš šķēršļiem, kas kavē investīcijas energoefektīvos mājokļos, un to mājokļu profilam, kuriem renovācija nepieciešama visvairāk, kā noteikts nacionālajās ilgtermiņa renovācijas stratēģijās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | visas enerģētiskās nabadzības problēmas risināšanai veltītās rīcībpolitikas izstrādāt, balstoties uz jēgpilniem un pārskatatbildīgiem sabiedrības līdzdalības procesiem un plašu ieinteresēto personu iesaisti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izstrādāt pasākumus, ar kuriem risināt enerģētiskās nabadzības problēmu un kuru pamatā būtu cieša sadarbība starp visiem pārvaldes līmeņiem, kas nodrošinātu ciešu sadarbību starp reģionālajām un vietējām iestādēm, no vienas puses, un pilsoniskās sabiedrības organizācijām un privātā sektora struktūrām, no otras puses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pilnībā izpētīt iespējas izmantot Savienības finansēšanas programmas, arī kohēzijas politiku, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu, un šajā nolūkā analizēt enerģētikas pārkārtošanas projektu distributīvo ietekmi un prioritāti piešķirt uz neaizsargātām grupām fokusētiem pasākumiem, kas nodrošinās piekļuvi atbalstam; |
| --- | --- |

8.

| 9. | piešķirot publiskos līdzekļus, it sevišķi dotācijas, koncentrēties uz mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem to labumguvēju kategorijās, kuriem ir ļoti ierobežoti pašu resursi un ierobežota piekļuve komercaizdevumiem; izpētīt energopakalpojumu uzņēmumu (EPU) un energoefektivitātes līgumu lomu tādu renovācijas finansēšanas risinājumu piedāvāšanā enerģētiski nabadzīgām mājsaimniecībām, kuri šīm neaizsargātajām mājsaimniecībām ļautu pārvarēt lielās sākotnējās izmaksas. |
| --- | --- |

9.

Briselē, 2020. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Kadri SIMSON

---

(1)  
  OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.

1

(2)  Dati no 2018. gada. Eurostat, SILC [ilc_mdes01].

2

Eurostat

SILC

(3)  ESTP 20. princips “Piekļuve pamatpakalpojumiem”: https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lv.

3

(4)  Komisijas paziņojums “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final).

4

(5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Renovācijas vilnis – par zaļākām ēkām, jaunām darbvietām un labāku dzīvi” (COM(2020) 662 final).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

6

(7)  Regulas (ES) 2018/1999 3. panta 3. punkta d) apakšpunkts.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/944 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (pārstrādāta redakcija) 29. pants.

8

(9)  Saskaņā ar 2.a pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/31/ES (Ēku energoefektivitātes direktīvā) (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.), kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844 (OV L 156, 19.6.2018., 75. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2002 (2018. gada 11. decembris), ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.).

12

(13)  Prasības pamatā ir esošie Direktīvā 2012/27/ES noteiktie pienākumi. Sk. arī pielikumu Komisijas Ieteikumam par Energoefektivitātes direktīvā paredzēto energoekonomijas pienākumu transponēšanu (C(2019) 6621 final).

13

(14)  Tas balstās uz esošajiem Direktīvas 2012/27/ES (Energoefektivitātes direktīvas) 4. pantā noteiktajiem pienākumiem, kas ir pārcelti uz Ēku energoefektivitātes direktīvu un ir nostiprināti, ņemot vērā vajadzību risināt enerģētiskās nabadzības problēmu. Direktīvas (ES) 2018/844 11. apsvērumā ir skaidrots, ka vajadzība samazināt enerģētisko nabadzību būtu jāņem vērā saskaņā ar dalībvalstu definētajiem kritērijiem. Tajā tālāk arī skaidrots, ka, renovācijas stratēģijās izklāstot valsts darbības, kuras sekmē enerģētiskās nabadzības samazināšanu, dalībvalstīm ir tiesības noteikt to, ko tās uzskata par atbilstīgām darbībām.

14

(15)  Pamatojoties uz aplēsēm, ka 2018. gada 1. janvārī ES-27 iedzīvotāju skaits bija 446 miljoni: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Population_and_population_change_statistics.

15

(16)  Komisijas 2020. gada 27. maija paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas lielā stunda – jāatjaunojas un jāsagatavo ceļš nākamajai paaudzei”.

16

(17)  Direktīvas (ES) 2019/944 59. apsvērumā ir noteikts, ka Komisijai būtu aktīvi jāpalīdz īstenot minētās direktīvas noteikumus par enerģētisko nabadzību, sekmējot labas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

17

(18)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Enerģijas cenas un izmaksas Eiropā” (COM(2020) 951) un tam pievienotais Komisijas dienestu darba dokuments (SWD(2020) 951).

18

---

PIELIKUMS

ENERĢĒTISKĀS NABADZĪBAS INDIKATORI

Tālāk aprakstītie indikatori ir pieejami no Eiropas Savienības Statistikas biroja un Eiropas Enerģētiskās nabadzības observatorijas, kur dalībvalstis var vērsties, novērtējot nacionālo enerģētiskās nabadzības līmeni.

Nolūkā palīdzēt dalībvalstīm Komisija sniedz norādījumus par to, kā interpretējami šie indikatori, kuri izstrādāti ES līmenī, lai labāk izteiktu skaitliski jēdzienu “ievērojams enerģētiski nabadzīgo mājsaimniecību skaits”, kas apzināts ar nacionālajām enerģētiskās nabadzības definīcijām (1).

Lai veiktu padziļinātu analīzi par iespējamiem enerģētiskās nabadzības faktoriem valsts līmenī, dalībvalstis dažus 1. un 2. punktā uzskaitītos indikatorus var dezagregēt sīkāk.

Indikatorus var iedalīt četrās grupās:

| a) | indikatori, kuri izdevumus par enerģiju salīdzina ar ienākumu: tie enerģētisko nabadzību izsaka skaitliski, proti, tie mājsaimniecību izdevumus par enerģiju salīdzina ar ienākuma mēru (kā piemēru var minēt tādu mājsaimniecību procentuālo daļu vai skaitu, kuru izdevumi par mājsaimniecības energopakalpojumiem pārsniedz kādu noteiktu to rīcībā esošā ienākuma daļu); |
| --- | --- |

a)

indikatori, kuri izdevumus par enerģiju salīdzina ar ienākumu: tie enerģētisko nabadzību izsaka skaitliski, proti, tie mājsaimniecību izdevumus par enerģiju salīdzina ar ienākuma mēru (kā piemēru var minēt tādu mājsaimniecību procentuālo daļu vai skaitu, kuru izdevumi par mājsaimniecības energopakalpojumiem pārsniedz kādu noteiktu to rīcībā esošā ienākuma daļu);

| b) | indikatori, kuri balstīti uz pašnovērtējumu: mājsaimniecībām tiek tieši jautāts, cik lielā mērā tās jūtas spējīgas atļauties tērēt par enerģiju (kā piemēru var minēt spēju mājokli uzturēt pietiekami siltu ziemā un pietiekami vēsu vasarā); |
| --- | --- |

b)

indikatori, kuri balstīti uz pašnovērtējumu: mājsaimniecībām tiek tieši jautāts, cik lielā mērā tās jūtas spējīgas atļauties tērēt par enerģiju (kā piemēru var minēt spēju mājokli uzturēt pietiekami siltu ziemā un pietiekami vēsu vasarā);

| c) | indikatori, kuri balstīti uz tiešiem mērījumiem: ar šiem indikatoriem mēra fizikālos mainīgos ar mērķi noteikt energopakalpojumu pietiekamību (kā piemēru var minēt istabas temperatūru); |
| --- | --- |

c)

indikatori, kuri balstīti uz tiešiem mērījumiem: ar šiem indikatoriem mēra fizikālos mainīgos ar mērķi noteikt energopakalpojumu pietiekamību (kā piemēru var minēt istabas temperatūru);

| d) | netiešie indikatori: ar tiem mēra enerģētisko nabadzību, izmantojot tādus saistītus faktorus kā kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem, atslēgumu skaits un mājokļa kvalitāte. |
| --- | --- |

d)

netiešie indikatori: ar tiem mēra enerģētisko nabadzību, izmantojot tādus saistītus faktorus kā kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem, atslēgumu skaits un mājokļa kvalitāte.

1.   Indikatori, kas vērsti uz energopakalpojumu pieejamību cenas ziņā

| — | To nabadzības riskam pakļauto (zem 60 % no valsts mediānā ekvivalentā rīcībā esošā ienākuma) iedzīvotāju daļa, kuri mājokli nespēj uzturēt pietiekami siltu; šis indikators balstīts uz jautājumu “Vai jūsu mājsaimniecība var atļauties mājokli uzturēt pietiekami siltu?” (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]) |
| --- | --- |

—

To nabadzības riskam pakļauto (zem 60 % no valsts mediānā ekvivalentā rīcībā esošā ienākuma) iedzīvotāju daļa, kuri mājokli nespēj uzturēt pietiekami siltu; šis indikators balstīts uz jautājumu “Vai jūsu mājsaimniecība var atļauties mājokli uzturēt pietiekami siltu?” (Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

| — | To iedzīvotāju daļa iedzīvotāju kopskaitā, kuri mājokli nespēj uzturēt pietiekami siltu; šis indikators balstīts uz jautājumu “Vai jūsu mājsaimniecība var atļauties mājokli uzturēt pietiekami siltu?” (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]) |
| --- | --- |

—

To iedzīvotāju daļa iedzīvotāju kopskaitā, kuri mājokli nespēj uzturēt pietiekami siltu; šis indikators balstīts uz jautājumu “Vai jūsu mājsaimniecība var atļauties mājokli uzturēt pietiekami siltu?” (Eurostat, SILC [ilc_mdes01])

| — | Kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem: to nabadzības riskam pakļauto (zem 60 % no valsts mediānā ekvivalentā rīcībā esošā ienākuma) iedzīvotāju daļa, kuriem ir kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) |
| --- | --- |

—

Kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem: to nabadzības riskam pakļauto (zem 60 % no valsts mediānā ekvivalentā rīcībā esošā ienākuma) iedzīvotāju daļa, kuriem ir kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07])

| — | Kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem: to iedzīvotāju daļa, kuriem ir kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]) |
| --- | --- |

—

Kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem: to iedzīvotāju daļa, kuriem ir kavēti maksājumi par komunālo pakalpojumu rēķiniem (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07])

| — | Izdevumu par elektroenerģiju, gāzi un citiem kurināmajiem īpatsvars kopējos mājsaimniecības izdevumos |
| --- | --- |

—

Izdevumu par elektroenerģiju, gāzi un citiem kurināmajiem īpatsvars kopējos mājsaimniecības izdevumos

| — | To mājsaimniecību īpatsvars, kuru ienākumā enerģijas izdevumu daļa vairāk nekā divas reizes pārsniedz valsts mediāno daļu (avots: Eurostat, mājsaimniecību budžeta apsekojumi, 2015) |
| --- | --- |

—

To mājsaimniecību īpatsvars, kuru ienākumā enerģijas izdevumu daļa vairāk nekā divas reizes pārsniedz valsts mediāno daļu (avots: Eurostat, mājsaimniecību budžeta apsekojumi, 2015)

| — | To mājsaimniecību daļa, kuru absolūtie izdevumi par enerģiju ir mazāki par pusi no mediānas valstī (Eurostat, mājsaimniecību budžeta apsekojumi, 2015) |
| --- | --- |

—

To mājsaimniecību daļa, kuru absolūtie izdevumi par enerģiju ir mazāki par pusi no mediānas valstī (Eurostat, mājsaimniecību budžeta apsekojumi, 2015)

2.   Komplementārie indikatori

| — | Elektroenerģijas cenas mājsaimniecību patērētājiem – vidējā patēriņa grupa (Eurostat, [nrg_pc_204]) |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas cenas mājsaimniecību patērētājiem – vidējā patēriņa grupa (Eurostat, [nrg_pc_204])

| — | Gāzes cenas mājsaimniecību patērētājiem – vidējā patēriņa grupa (Eurostat, [nrg_pc_202]) |
| --- | --- |

—

Gāzes cenas mājsaimniecību patērētājiem – vidējā patēriņa grupa (Eurostat, [nrg_pc_202])

| — | Gāzes cenas mājsaimniecību patērētājiem – zemākā patēriņa grupa (Eurostat, [nrg_pc_202]) |
| --- | --- |

—

Gāzes cenas mājsaimniecību patērētājiem – zemākā patēriņa grupa (Eurostat, [nrg_pc_202])

| — | To nabadzības riskam pakļauto (zem 60 % no valsts mediānā ekvivalentā rīcībā esošā ienākuma) iedzīvotāju daļa, kuru mājoklī ir vērojama tecēšana, mitrums vai trupe (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]) |
| --- | --- |

—

To nabadzības riskam pakļauto (zem 60 % no valsts mediānā ekvivalentā rīcībā esošā ienākuma) iedzīvotāju daļa, kuru mājoklī ir vērojama tecēšana, mitrums vai trupe (Eurostat, SILC [ilc_mdho01])

| — | To iedzīvotāju daļa, kuru mājoklī vērojama tecēšana, mitrums vai trupe, – iedzīvotāju kopskaits (Eurostat, SILC [TESSI292]) |
| --- | --- |

—

To iedzīvotāju daļa, kuru mājoklī vērojama tecēšana, mitrums vai trupe, – iedzīvotāju kopskaits (Eurostat, SILC [TESSI292])

| — | Enerģijas galapatēriņš uz kvadrātmetru dzīvojamo ēku sektorā pēc klimatisko apstākļu korekcijas (projekta Odyssee-MURE datubāze) |
| --- | --- |

—

Enerģijas galapatēriņš uz kvadrātmetru dzīvojamo ēku sektorā pēc klimatisko apstākļu korekcijas (projekta Odyssee-MURE datubāze)

---

(1)  
  SWD(2020)960

  “EU Guidance on Energy Poverty”.

---