# Az Európai Unió L 354/2020

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 354 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 63. évfolyam2020. október 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 354

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

63. évfolyam2020. október 26.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1546 végrehajtási rendelete (2020. október 23.) a bruttó nemzeti jövedelem aggregátumoknak és azok összetevőinek a számlák 2010. évi európai rendszerével (ESA 2010) összhangban történő előállításához használt források és módszerek jegyzéke szerkezetének és részletes tartalmának megállapításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1547 végrehajtási rendelete (2020. október 23.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések és értesítések tekintetében, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2015/561 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet lengyel nyelvi változatának helyesbítéséről | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2020/1548 határozata (2020. október 13.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2020) | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1549 végrehajtási határozata (2020. október 22.) a pepino mozaic vírus Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni intézkedésekről szóló 2004/200/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2020) 7139. számú dokumentummal történt) | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2020/1550 végrehajtási határozata (2020. október 23.) az agrár-élelmiszeripari láncra vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazásának a Bizottság szakértői által a tagállamokban lefolytatott ellenőrzésére szolgáló, a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó többéves program kialakításáról | 9 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2020/1551 ajánlása (2020. október 22.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról | 19 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1552 iránymutatása (2020. október 14.) a kormányzati pénzügyi statisztikákról szóló EKB/2013/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/50) | 22 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1553 iránymutatása (2020. október 14.) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2013/24 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/51) | 24 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1554 iránymutatása (2020. október 14.) az EKB/2011/23 iránymutatásnak az Európai Központi Bank részére történő, a külső statisztikák minőségére vonatkozó adatszolgáltatás gyakorisága tekintetében való módosításáról (EKB/2020/52) | 26 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2020/1546 végrehajtási rendelete (2020. október 23.) a bruttó nemzeti jövedelem aggregátumoknak és azok összetevőinek a számlák 2010. évi európai rendszerével (ESA 2010) összhangban történő előállításához használt források és módszerek jegyzéke szerkezetének és részletes tartalmának megállapításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2020/1547 végrehajtási rendelete (2020. október 23.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések és értesítések tekintetében, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2015/561 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet lengyel nyelvi változatának helyesbítéséről

4

HATÁROZATOK

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2020/1548 határozata (2020. október 13.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2020)

5

*

A Bizottság (EU) 2020/1549 végrehajtási határozata (2020. október 22.) a pepino mozaic vírus Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni intézkedésekről szóló 2004/200/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
  (az értesítés a C(2020) 7139. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2020) 7139. számú dokumentummal történt)

7

*

A Bizottság (EU) 2020/1550 végrehajtási határozata (2020. október 23.) az agrár-élelmiszeripari láncra vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazásának a Bizottság szakértői által a tagállamokban lefolytatott ellenőrzésére szolgáló, a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó többéves program kialakításáról

9

AJÁNLÁSOK

*

A Tanács (EU) 2020/1551 ajánlása (2020. október 22.) az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról

19

IRÁNYMUTATÁSOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1552 iránymutatása (2020. október 14.) a kormányzati pénzügyi statisztikákról szóló EKB/2013/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/50)

22

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1553 iránymutatása (2020. október 14.) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2013/24 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/51)

24

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2020/1554 iránymutatása (2020. október 14.) az EKB/2011/23 iránymutatásnak az Európai Központi Bank részére történő, a külső statisztikák minőségére vonatkozó adatszolgáltatás gyakorisága tekintetében való módosításáról (EKB/2020/52)

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1546 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 23.)

a bruttó nemzeti jövedelem aggregátumoknak és azok összetevőinek a számlák 2010. évi európai rendszerével (ESA 2010) összhangban történő előállításához használt források és módszerek jegyzéke szerkezetének és részletes tartalmának megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem összehangolásáról, valamint a 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv és az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi rendelet (GNI-rendelet) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2019. március 19-i (EU) 2019/516 európai parlamenti és tanácsi rendelete (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/516 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem (GNI) aggregátumoknak és azok összetevőinek előállításához felhasznált források és módszerek jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/516 rendelet 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére bocsátják a piaci áron számított bruttó nemzeti jövedelem (GNI) aggregátumoknak és azok összetevőinek előállításához felhasznált források és módszerek jegyzékét.

| (2) | Alapvető fontosságú, hogy a GNI-aggregátumok és összetevőik összehasonlíthatók legyenek a tagállamok között, és hogy a GNI-aggregátumok és összetevőik előállításához használt források és módszerek jegyzéke összhangban legyen az ESA 2010 vonatkozó fogalommeghatározásaival és számviteli szabályaival (2). |
| --- | --- |

(2)

Alapvető fontosságú, hogy a GNI-aggregátumok és összetevőik összehasonlíthatók legyenek a tagállamok között, és hogy a GNI-aggregátumok és összetevőik előállításához használt források és módszerek jegyzéke összhangban legyen az ESA 2010 vonatkozó fogalommeghatározásaival és számviteli szabályaival (2).

| (3) | Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok dokumentálják és rendszeresen frissítsék a GNI-aggregátumok és azok összetevőinek előállításához használt források és módszerek jegyzékét. |
| --- | --- |

(3)

Alapvető fontosságú, hogy a tagállamok dokumentálják és rendszeresen frissítsék a GNI-aggregátumok és azok összetevőinek előállításához használt források és módszerek jegyzékét.

| (4) | Az összehasonlítható elemzések megkönnyítése érdekében a GNI-jegyzékeknek olyan közös struktúrát kell követniük, amely előre meghatározott számú fejezetből és a referenciaévre vonatkozó számszerű becsléseket tartalmazó folyamattáblákból áll. |
| --- | --- |

(4)

Az összehasonlítható elemzések megkönnyítése érdekében a GNI-jegyzékeknek olyan közös struktúrát kell követniük, amely előre meghatározott számú fejezetből és a referenciaévre vonatkozó számszerű becsléseket tartalmazó folyamattáblákból áll.

| (5) | A GNI-aggregátumok és összetevőik előállításához használt a források, azok felhasználása, valamint módszerek ellenőrzése érdekében a tagállamoknak az elfogadott ütemtervnek megfelelően a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére kell bocsátaniuk a GNI-jegyzékek legfrissebb változatát. |
| --- | --- |

(5)

A GNI-aggregátumok és összetevőik előállításához használt a források, azok felhasználása, valamint módszerek ellenőrzése érdekében a tagállamoknak az elfogadott ütemtervnek megfelelően a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére kell bocsátaniuk a GNI-jegyzékek legfrissebb változatát.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban állnak az európai statisztikai rendszer bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A jegyzék felépítése

(1)   A tagállamok jegyzéket készítenek a GNI-aggregátumok és azok összetevőinek előállításához használt forrásokról és módszerekről (GNI-jegyzék). A GNI-jegyzék 10 fejezetből és a GNI-folyamattáblákból áll.

(2)   A fejezetek a következők:

| — | 1. fejezet: A számlarendszer áttekintése |
| --- | --- |

—

1. fejezet: A számlarendszer áttekintése

| — | 2. fejezet: A revíziós politika, valamint a becslések revíziójának és véglegesítésének ütemterve. A GNI-jegyzék legutóbbi változata óta végrehajtott főbb revíziók. |
| --- | --- |

—

2. fejezet: A revíziós politika, valamint a becslések revíziójának és véglegesítésének ütemterve. A GNI-jegyzék legutóbbi változata óta végrehajtott főbb revíziók.

| — | 3. fejezet: A termelési oldal |
| --- | --- |

—

3. fejezet: A termelési oldal

| — | 4. fejezet: A jövedelemoldal |
| --- | --- |

—

4. fejezet: A jövedelemoldal

| — | 5. fejezet: A felhasználási oldal |
| --- | --- |

—

5. fejezet: A felhasználási oldal

| — | 6. fejezet: A kiegyensúlyozási vagy integrálási eljárás, valamint a becslések validálása |
| --- | --- |

—

6. fejezet: A kiegyensúlyozási vagy integrálási eljárás, valamint a becslések validálása

| — | 7. fejezet: A teljesség érdekében tett kiigazítások áttekintése |
| --- | --- |

—

7. fejezet: A teljesség érdekében tett kiigazítások áttekintése

| — | 8. fejezet: A bruttó hazai termékről (GDP) a GNI-re való áttérés |
| --- | --- |

—

8. fejezet: A bruttó hazai termékről (GDP) a GNI-re való áttérés

| — | 9. fejezet: Felhasznált fő osztályozások |
| --- | --- |

—

9. fejezet: Felhasznált fő osztályozások

| — | 10. fejezet: Felhasznált fő adatforrások |
| --- | --- |

—

10. fejezet: Felhasznált fő adatforrások

(3)   A GNI-folyamattábláknak tartalmazniuk kell a következőket:

| a) | számszerű információk a felhasznált adatforrásokra és az elvégzett kiigazításokra vonatkozó, a GNI-összeállítási folyamat egymást követő szakaszaiban végzett becslésekről; |
| --- | --- |

a)

számszerű információk a felhasznált adatforrásokra és az elvégzett kiigazításokra vonatkozó, a GNI-összeállítási folyamat egymást követő szakaszaiban végzett becslésekről;

| b) | számszerű információk az összeállítási folyamat során felhasznált egyes adatforrások és elvégzett kiigazítások relatív nagyságáról; |
| --- | --- |

b)

számszerű információk az összeállítási folyamat során felhasznált egyes adatforrások és elvégzett kiigazítások relatív nagyságáról;

| c) | hivatkozások a GNI-jegyzék vonatkozó fejezeteire. |
| --- | --- |

c)

hivatkozások a GNI-jegyzék vonatkozó fejezeteire.

2. cikk

Részletes rendelkezések

A tagállamok biztosítják a következőket:

| a) | a GNI-becsléshez használt adatforrások és módszerek GNI-jegyzékben foglalt leírása az ESA 2010-nek megfelelő kifejezéseket és fogalommeghatározásokat használ; |
| --- | --- |

a)

a GNI-becsléshez használt adatforrások és módszerek GNI-jegyzékben foglalt leírása az ESA 2010-nek megfelelő kifejezéseket és fogalommeghatározásokat használ;

| b) | a GNI-becsléshez használt adatforrások és módszerek GNI-jegyzékben foglalt leírása átfogó és egyértelmű, tükrözi a GNI-jegyzék elkészítésekor érvényben lévő eljárásokat, és információkat tartalmaz a statisztikai és közigazgatási forrásokból származó adatoknak a nemzetiszámla-becslések céljára történő átalakítása során alkalmazott fogalmi, teljességi és kiegyensúlyozási kiigazításokról, valamint validálási eljárásokról; |
| --- | --- |

b)

a GNI-becsléshez használt adatforrások és módszerek GNI-jegyzékben foglalt leírása átfogó és egyértelmű, tükrözi a GNI-jegyzék elkészítésekor érvényben lévő eljárásokat, és információkat tartalmaz a statisztikai és közigazgatási forrásokból származó adatoknak a nemzetiszámla-becslések céljára történő átalakítása során alkalmazott fogalmi, teljességi és kiegyensúlyozási kiigazításokról, valamint validálási eljárásokról;

| c) | a folyamattáblákban szereplő információkkal összhangban lévő, számszerű bizonyítékot szolgáltatnak a fent említett leírásban szereplő GNI-összeállítási folyamat egyes lépéseire vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

a folyamattáblákban szereplő információkkal összhangban lévő, számszerű bizonyítékot szolgáltatnak a fent említett leírásban szereplő GNI-összeállítási folyamat egyes lépéseire vonatkozóan;

| d) | a számszerű bizonyítékok azon az elmúlt éven alapulnak, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak a végleges becslések (referenciaév); |
| --- | --- |

d)

a számszerű bizonyítékok azon az elmúlt éven alapulnak, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak a végleges becslések (referenciaév);

| e) | a GNI-aggregátumok és összetevőik előállításához használt adatforrásokat és módszereket alkalmazzák a referenciaévet követő évekre vonatkozó összeállítási folyamat során. |
| --- | --- |

e)

a GNI-aggregátumok és összetevőik előállításához használt adatforrásokat és módszereket alkalmazzák a referenciaévet követő évekre vonatkozó összeállítási folyamat során.

3. cikk

A frissítés és a továbbítás ütemezése

(1)   A tagállamok a GNI-jegyzéket 2021. december 31-ig továbbítják a Bizottságnak (Eurostatnak).

(2)   A GNI-jegyzék későbbi frissítéseit a GNI összeállítására szolgáló forrásokban vagy módszerekben bekövetkezett bármely jelentősebb változást követő 12 hónapon belül el kell végezni, és meg kell küldeni a Bizottságnak (Eurostat). A GNI-jegyzéket minden esetben legalább ötévente frissíteni kell.

(3)   A tagállamok a GNI-jegyzéket elektronikus úton továbbítják a Bizottság (Eurostat) egyablakos adatbeviteli pontjához.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 91., 2019.3.29., 19. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

2

---

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1547 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2020. október 23.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések és értesítések tekintetében, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2015/561 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet lengyel nyelvi változatának helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 91. cikke d) pontjára és 123. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/274 bizottsági végrehajtási rendelet (2) lengyel nyelvű változatában a 12. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a rendelkezés jelentését megváltoztató hibát tartalmaz. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/274 bizottsági végrehajtási rendelet (2) lengyel nyelvű változatában a 12. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a rendelkezés jelentését megváltoztató hibát tartalmaz.

| (2) | Ezért az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet lengyel nyelvi változatát ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti. |
| --- | --- |

(2)

Ezért az (EU) 2018/274 végrehajtási rendelet lengyel nyelvi változatát ennek megfelelően helyesbíteni kell. Ez a helyesbítés a többi nyelvi változatot nem érinti.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(a magyar változatot nem érinti)

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/274 végrehajtási rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések és értesítések tekintetében, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2015/561 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 60. o.).

2

---

HATÁROZATOK

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/5

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2020/1548 HATÁROZATA

(2020. október 13.)

a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2020)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikke harmadik bekezdésére,

tekintettel az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója [helyesen: a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió] (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló, 2005. november 25-i 2005/889/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is. |
| --- | --- |

(1)

A 2005/889/KKBP együttes fellépés 10. cikke (1) bekezdésének értelmében a Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) a Szerződés 38. cikkének megfelelően felhatalmazást kapott arra, hogy meghozza a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) politikai ellenőrzésére és stratégiai irányítására vonatkozó megfelelő határozatokat, beleértve a misszióvezető kinevezéséről szóló határozatot is.

| (2) | A PBB 2017. december 8-án elfogadta a (KKBP) 2017/2430 politikai és biztonsági bizottsági határozatot (2), amellyel Günther FREISLEBEN-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2017. december 4-től 2018. június 30-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2017. december 8-án elfogadta a (KKBP) 2017/2430 politikai és biztonsági bizottsági határozatot (2), amellyel Günther FREISLEBEN-t nevezte ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé a 2017. december 4-től 2018. június 30-ig tartó időszakra.

| (3) | Günther FREISLEBEN-nek az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását rendszeresen meghosszabbították, legutoljára a (KKBP) 2020/1011 politikai és biztonsági bizottsági határozattal (3)2020. október 30-ig. |
| --- | --- |

(3)

Günther FREISLEBEN-nek az EU BAM Rafah misszióvezetőjeként betöltött megbízatását rendszeresen meghosszabbították, legutoljára a (KKBP) 2020/1011 politikai és biztonsági bizottsági határozattal (3)2020. október 30-ig.

| (4) | A Tanács 2020. június 30-án elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépést módosító (KKBP) 2020/955 határozatot (4), amellyel 2021. június 30-ig meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2020. június 30-án elfogadta a 2005/889/KKBP együttes fellépést módosító (KKBP) 2020/955 határozatot (4), amellyel 2021. június 30-ig meghosszabbította az EU BAM Rafah megbízatását.

| (5) | 2020. október 8-án az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy Mihai-Florin BULGARIU-t nevezzék ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé, |
| --- | --- |

(5)

2020. október 8-án az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője azt javasolta, hogy Mihai-Florin BULGARIU-t nevezzék ki az EU BAM Rafah misszióvezetőjévé,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság Mihai-Florin BULGARIU-t nevezi ki a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) misszióvezetőjévé a 2020. november 1-től 2021. június 30-ig tartó időszakra.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ezt a határozatot 2020. november 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 13-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  HL L 327., 2005.12.14., 28. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2017/2430 határozata (2017. december 8.) a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről (EU BAM Rafah/2/2017) (HL L 344., 2017.12.23., 9. o.).

2

(3)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2020/1011 határozata (2020. július 2.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója [helyesen: a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió] (EU BAM Rafah) misszióvezetője megbízatásának meghosszabbításáról (EU BAM Rafah/1/2020) (HL L 224., 2020.7.13., 9. o.).

3

(4)  A Tanács (KKBP) 2020/955 határozata (2020. június 30.) az Európai Uniónak a rafahi átkelőhelyen működő határőrizeti segítségnyújtó missziója [helyesen: a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió] (EU BAM Rafah) létrehozásáról szóló 2005/889/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 212., 2020.7.3., 18. o.).

4

---

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1549 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. október 22.)

a pepino mozaic vírus Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni intézkedésekről szóló 2004/200/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

(az értesítés a C(2020) 7139. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésére és 37. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2004/200/EK bizottsági határozat (2) intézkedéseket állapít meg a pepino mozaikvírus paradicsom-vetőmagok (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw) által történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzésére. Ezek az intézkedések nem vonatkoznak a végső fogyasztóknak szánt vetőmagokra. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/200/EK bizottsági határozat (2) intézkedéseket állapít meg a pepino mozaikvírus paradicsom-vetőmagok (Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw) által történő behurcolásának és Unión belüli elterjedésének megelőzésére. Ezek az intézkedések nem vonatkoznak a végső fogyasztóknak szánt vetőmagokra.

| (2) | A szóban forgó károsító nem szerepelt a 2000/29/EK tanácsi irányelv (3) I. vagy II. mellékletében, és kizárólag a 2004/200/EK határozat egyedi követelményei vonatkoztak rá. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó károsító nem szerepelt a 2000/29/EK tanácsi irányelv (3) I. vagy II. mellékletében, és kizárólag a 2004/200/EK határozat egyedi követelményei vonatkoztak rá.

| (3) | Növényegészségügyi helyzetének újraértékelését követően a szóban forgó károsító felvételre került az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (4) IV. mellékletének F. részébe, amely felsorolja az uniós vizsgálatköteles nem zárlati károsítókat és a meghatározott, ültetésre szánt növényeket, az érintett zöldségvetőmagok kategóriáival és az azokra vonatkozó küszöbértékekkel együtt. Az említett rendelet V. mellékletének E. részében meghatározott intézkedések is vonatkoznak rá. |
| --- | --- |

(3)

Növényegészségügyi helyzetének újraértékelését követően a szóban forgó károsító felvételre került az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (4) IV. mellékletének F. részébe, amely felsorolja az uniós vizsgálatköteles nem zárlati károsítókat és a meghatározott, ültetésre szánt növényeket, az érintett zöldségvetőmagok kategóriáival és az azokra vonatkozó küszöbértékekkel együtt. Az említett rendelet V. mellékletének E. részében meghatározott intézkedések is vonatkoznak rá.

| (4) | A 2004/200/EK határozat ezért elavult, tehát hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/200/EK határozat ezért elavult, tehát hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/200/EK határozat hatályát veszti.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 22-én.

a Bizottság részéről

Sztella KIRIAKÍDISZ

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

1

(2)  A Bizottság 2004/200/EK határozata (2004. február 27.) a pepino mozaic vírus Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni intézkedésekről (HL L 64., 2004.3.2., 43. o.).

2

(3)  A Tanács 2000/29/EK irányelve (2000. május 8.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről (HL L 169., 2000.7.10., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról(HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).

4

---

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1550 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2020. október 23.)

az agrár-élelmiszeripari láncra vonatkozó uniós jogszabályok alkalmazásának a Bizottság szakértői által a tagállamokban lefolytatott ellenőrzésére szolgáló, a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó többéves program kialakításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) és különösen annak 118. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az agrár-élelmiszerláncra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásáért a tagállamok felelnek, amelyek illetékes hatóságai hatósági ellenőrzések szervezése révén nyomon követik és ellenőrzik, hogy ténylegesen betartják- és végrehajtják-e a vonatkozó uniós követelményeket. E nyomon követéssel és ellenőrzéssel párhuzamosan az (EU) 2017/625 rendelet 116. cikke előírja, hogy az uniós jogszabályok alkalmazásának ellenőrzése céljából a Bizottság szakértői ellenőrzéseket, többek között auditokat végezzenek a tagállamokban. E bizottsági ellenőrzéseket egyrészt az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy és állatjólét, a növényegészségügy és a növényvédő szerek területén kell elvégezni, másrészt ki kell terjedniük a nemzeti ellenőrzési rendszerekre és az azokat működtető illetékes hatóságok működésére, figyelembe véve a közös agrárpolitika ellenőrzési rendszereivel fennálló szinergiákat. |
| --- | --- |

(1)

Az agrár-élelmiszerláncra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásáért a tagállamok felelnek, amelyek illetékes hatóságai hatósági ellenőrzések szervezése révén nyomon követik és ellenőrzik, hogy ténylegesen betartják- és végrehajtják-e a vonatkozó uniós követelményeket. E nyomon követéssel és ellenőrzéssel párhuzamosan az (EU) 2017/625 rendelet 116. cikke előírja, hogy az uniós jogszabályok alkalmazásának ellenőrzése céljából a Bizottság szakértői ellenőrzéseket, többek között auditokat végezzenek a tagállamokban. E bizottsági ellenőrzéseket egyrészt az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az állategészségügy és állatjólét, a növényegészségügy és a növényvédő szerek területén kell elvégezni, másrészt ki kell terjedniük a nemzeti ellenőrzési rendszerekre és az azokat működtető illetékes hatóságok működésére, figyelembe véve a közös agrárpolitika ellenőrzési rendszereivel fennálló szinergiákat.

| (2) | A Bizottság – hivatali időszakához igazítva és prioritásait tükrözve – többéves ellenőrzési programot állított össze a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozóan. Ezeket az ellenőrzéseket a Bizottság szakértőinek kell a tagállamokban elvégezniük azzal a céllal, hogy a fent említett területeken megvizsgálják a vonatkozó jogszabályok alkalmazását. A prioritások megállapítása különböző kritériumok, többek között a fogyasztókat, állatokat vagy növényeket érintő azonosított kockázatok, a tagállamok adott területen mutatott múltbeli teljesítménye, a termelési volumen, a releváns forrásokból (például az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságtól), valamint a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszeréből és a rendszer elemeiből származó információk figyelembe vételével történt. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság – hivatali időszakához igazítva és prioritásait tükrözve – többéves ellenőrzési programot állított össze a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozóan. Ezeket az ellenőrzéseket a Bizottság szakértőinek kell a tagállamokban elvégezniük azzal a céllal, hogy a fent említett területeken megvizsgálják a vonatkozó jogszabályok alkalmazását. A prioritások megállapítása különböző kritériumok, többek között a fogyasztókat, állatokat vagy növényeket érintő azonosított kockázatok, a tagállamok adott területen mutatott múltbeli teljesítménye, a termelési volumen, a releváns forrásokból (például az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságtól), valamint a hatósági ellenőrzések információkezelési rendszeréből és a rendszer elemeiből származó információk figyelembe vételével történt.

| (3) | Ez a többéves ellenőrzési program hozzájárul a Bizottság „európai zöld megállapodás” (2) elnevezésű politikai prioritásához és a „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiához (3), amelynek célja egy tisztességes, egészségesebb és környezetbarát élelmiszerrendszer megteremtése. Elősegíti továbbá a közös agrárpolitika nyomon követését az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott kölcsönös megfeleltetési szabályokkal összhangban. A többéves programban meghatározott ellenőrzések révén a Bizottság teljesítheti az uniós jog alkalmazásának felügyeletére vonatkozó jogi kötelezettségeit, megvizsgálva, hogy az érintett területeken végzett tagállami hatósági ellenőrzések megfelelnek-e az uniós jogszabályoknak, |
| --- | --- |

(3)

Ez a többéves ellenőrzési program hozzájárul a Bizottság „európai zöld megállapodás” (2) elnevezésű politikai prioritásához és a „a termelőtől a fogyasztóig” stratégiához (3), amelynek célja egy tisztességes, egészségesebb és környezetbarát élelmiszerrendszer megteremtése. Elősegíti továbbá a közös agrárpolitika nyomon követését az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) meghatározott kölcsönös megfeleltetési szabályokkal összhangban. A többéves programban meghatározott ellenőrzések révén a Bizottság teljesítheti az uniós jog alkalmazásának felügyeletére vonatkozó jogi kötelezettségeit, megvizsgálva, hogy az érintett területeken végzett tagállami hatósági ellenőrzések megfelelnek-e az uniós jogszabályoknak,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2017/625 rendelet 116. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság szakértői által a tagállamokban végrehajtandó, a 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó többéves ellenőrzési programot a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2020. október 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

1

(2)  COM(2019) 640 final.

2

(3)  COM(2020) 381 final.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

4

---

MELLÉKLET

Ez a melléklet rögzíti a Bizottság szakértői által a tagállamokban az (EU) 2017/625 rendelet hatálya alá tartozó területeken elvégzendő ellenőrzések 2021–2025 közötti időszakra szóló programját.

Az érintett időszakra vonatkozóan a Bizottság megállapított bizonyos kiemelt területeket az élelmiszer- és takarmánybiztonság, az élelmiszer-minőség, az állategészségügy és állatjólét, a növényegészségügy, a növényvédő szerek, valamint a nemzeti ellenőrzési rendszerek és az illetékes hatóságok működésének területén belül.

A bizottsági ellenőrzéseknek minden tagállamban valamennyi kiemelt területre ki kell terjedniük. Az egyedi ellenőrzések hatálya alá tartozó konkrét kérdéseket az egyes tagállamok helyzetéhez kell igazítani.

A Bizottság szakértőinek az (EU) 2017/625 rendelet 116. cikkével összhangban ellenőrzéseket, többek között helyszíni ellenőrzéseket, auditokat és dokumentumalapú elemzéseket kell végezniük.

Az (EU) 2017/625 rendelet 1. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó területekre vonatkozó jogszabályok tagállami alkalmazásának ellenőrzésére irányuló, a 2021–2025 közötti időszakra szóló többéves bizottsági program kiterjed az említett rendeletben meghatározott egyéb területekre is, például a csalásra és a behozatal ellenőrzésére is. Az ellenőrzés részletes feladatait e melléklet 1–10. pontja (terület és egyedi célkitűzés szerinti bontásban) és 11. pontja (év szerinti bontásban) tartalmazza.

1.   Élelmiszer- és takarmánybiztonság

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Állati eredetű élelmiszerek


  (pl. élelmiszer-biztonság az emlősök és a madarak húsa, valamint az abból készült termékek, a tej és az abból készült termékek és a halászati termékek esetében, továbbá higiénia az élő kagylók tenyésztése során) | Az állati eredetű élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára (többek között a géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségére és címkézésére kiterjedően is) vonatkozó uniós élelmiszer-biztonsági jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel az emlősök és madarak húsára és az abból készült termékekre, a tejre és az abból készült termékekre, a halászati termékekre és az élő kagylókra. |
| Élelmiszer-eredetű zoonózisok


  (pl. Salmonella) | Az élelmiszer-eredetű zoonózisok elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a Bizottság által társfinanszírozott nemzeti állategészségügyi programok végrehajtásának és hatékonyságának szintjére. |
| Nem állati eredetű élelmiszerek


  (pl. élelmiszer-biztonság a gyümölcsök és zöldségek, fűszernövények, fűszerek és csírák esetében) | A nem állati eredetű élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára (többek között a géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségére és címkézésére kiterjedően is) vonatkozó uniós élelmiszer-biztonsági jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a mikrobiológiai biztonságosságra. |
| Élő állatokban és állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagok


  (állatgyógyászati készítmények, növényvédő szerek és szennyező anyagok maradékanyagai) | Az állatgyógyászati készítmények, a növényvédő szerek és a szennyező anyagok élő állatokban és állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagaira vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése.
  A tagállamok által benyújtott maradékanyag-megfigyelési tervek vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott követelményeinek való megfelelés ellenőrzése. |
| Nem állati eredetű élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok


  (pl. mikotoxinok) | A nem állati eredetű élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzett hatósági ellenőrzések vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott követelményeinek való megfelelés ellenőrzése a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési tervei és az azokról szóló jelentések alapján. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Állati eredetű élelmiszerek

(pl. élelmiszer-biztonság az emlősök és a madarak húsa, valamint az abból készült termékek, a tej és az abból készült termékek és a halászati termékek esetében, továbbá higiénia az élő kagylók tenyésztése során)

Az állati eredetű élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára (többek között a géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségére és címkézésére kiterjedően is) vonatkozó uniós élelmiszer-biztonsági jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel az emlősök és madarak húsára és az abból készült termékekre, a tejre és az abból készült termékekre, a halászati termékekre és az élő kagylókra.

Élelmiszer-eredetű zoonózisok

(pl. Salmonella)

Az élelmiszer-eredetű zoonózisok elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a Bizottság által társfinanszírozott nemzeti állategészségügyi programok végrehajtásának és hatékonyságának szintjére.

Nem állati eredetű élelmiszerek

(pl. élelmiszer-biztonság a gyümölcsök és zöldségek, fűszernövények, fűszerek és csírák esetében)

A nem állati eredetű élelmiszerek előállítására és forgalomba hozatalára (többek között a géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségére és címkézésére kiterjedően is) vonatkozó uniós élelmiszer-biztonsági jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a mikrobiológiai biztonságosságra.

Élő állatokban és állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagok

(állatgyógyászati készítmények, növényvédő szerek és szennyező anyagok maradékanyagai)

Az állatgyógyászati készítmények, a növényvédő szerek és a szennyező anyagok élő állatokban és állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagaira vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése.

A tagállamok által benyújtott maradékanyag-megfigyelési tervek vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott követelményeinek való megfelelés ellenőrzése.

Nem állati eredetű élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok

(pl. mikotoxinok)

A nem állati eredetű élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok tekintetében végzett hatósági ellenőrzések vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott követelményeinek való megfelelés ellenőrzése a tagállamok többéves nemzeti ellenőrzési tervei és az azokról szóló jelentések alapján.

2.   Takarmányok és takarmánybiztonság

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Általános takarmányhigiénia


  (takarmányhigiénia, létesítmények engedélyezése és nyilvántartásba vétele, nyomonkövethetőség, címkézés és szennyező anyagok) | A takarmányhigiéniára vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések vizsgálata (különös tekintettel a takarmányhigiéniára, a létesítmények engedélyezésére és nyilvántartásba vételére, a szennyező anyagokra, a nyomonkövethetőségre és a címkézésre, beleértve a géntechnológiával módosított szervezeteket is). |
| Gyógyszeres takarmányok | A gyógyszeres takarmányok előállítására vonatkozó, 2022 januárjától alkalmazandó uniós jogi követelményeknek való tagállami megfelelés ellenőrzése. |
| Állati melléktermékek és azokból származó termékek


  (húságazat, feldolgozóüzemek)) | Az Unióban előállított vagy az Unió piacán forgalomba hozott állati melléktermékek és az azokból származó termékek kezelésére, felhasználására és ártalmatlanítására vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a húságazatra és a feldolgozóüzemekre. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Általános takarmányhigiénia

(takarmányhigiénia, létesítmények engedélyezése és nyilvántartásba vétele, nyomonkövethetőség, címkézés és szennyező anyagok)

A takarmányhigiéniára vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések vizsgálata (különös tekintettel a takarmányhigiéniára, a létesítmények engedélyezésére és nyilvántartásba vételére, a szennyező anyagokra, a nyomonkövethetőségre és a címkézésre, beleértve a géntechnológiával módosított szervezeteket is).

Gyógyszeres takarmányok

A gyógyszeres takarmányok előállítására vonatkozó, 2022 januárjától alkalmazandó uniós jogi követelményeknek való tagállami megfelelés ellenőrzése.

Állati melléktermékek és azokból származó termékek

(húságazat, feldolgozóüzemek))

Az Unióban előállított vagy az Unió piacán forgalomba hozott állati melléktermékek és az azokból származó termékek kezelésére, felhasználására és ártalmatlanítására vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a húságazatra és a feldolgozóüzemekre.

3.   Állategészségügy

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Aktív járványos állatbetegségek


  (pl. afrikai sertéspestis, magas patogenitású madárinfluenza) | A főbb aktív állatbetegségek – például az afrikai sertéspestis és a magas patogenitású madárinfluenza – elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |
| Nem élelmiszer-eredetű zoonózisok


  (pl. veszettség) | A nem élelmiszer-eredetű zoonózisok elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a Bizottság által társfinanszírozott nemzeti állategészségügyi programok végrehajtásának és hatékonyságának szintjére. |
| Enzootikus betegségek


  (pl. tuberkulózis, brucellózis) | Az enzootikus betegségek elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a Bizottság által társfinanszírozott nemzeti állategészségügyi programok végrehajtásának és hatékonyságának szintjére. |
| Felkészültség és megelőzés


  (készenléti tervezés) | A járványos állatbetegségek többszöri kitörésével szembeni felkészültségre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Aktív járványos állatbetegségek

(pl. afrikai sertéspestis, magas patogenitású madárinfluenza)

A főbb aktív állatbetegségek – például az afrikai sertéspestis és a magas patogenitású madárinfluenza – elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

Nem élelmiszer-eredetű zoonózisok

(pl. veszettség)

A nem élelmiszer-eredetű zoonózisok elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a Bizottság által társfinanszírozott nemzeti állategészségügyi programok végrehajtásának és hatékonyságának szintjére.

Enzootikus betegségek

(pl. tuberkulózis, brucellózis)

Az enzootikus betegségek elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a Bizottság által társfinanszírozott nemzeti állategészségügyi programok végrehajtásának és hatékonyságának szintjére.

Felkészültség és megelőzés

(készenléti tervezés)

A járványos állatbetegségek többszöri kitörésével szembeni felkészültségre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

4.   Állatjólét

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Szállítás


  (szállításra alkalmatlan állatok, állatszállító hajók, el nem választott borjak, az állatok szállítását ellenőrző állomások) | Az állatok szállítás közbeni jólétére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a szállításra alkalmatlan állatokra, az állatszállító hajókra, az el nem választott borjakra és az állatok szállítását ellenőrző állomásokra. |
| Mezőgazdasági üzem


  (tojótyúkok) | A tojótyúkok tojásrakás alatti jólétére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |
| Vágás


  (kérődzők, baromfi) | A kérődzők és a baromfi levágása során alkalmazandó állatjóléti intézkedésekre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Szállítás

(szállításra alkalmatlan állatok, állatszállító hajók, el nem választott borjak, az állatok szállítását ellenőrző állomások)

Az állatok szállítás közbeni jólétére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a szállításra alkalmatlan állatokra, az állatszállító hajókra, az el nem választott borjakra és az állatok szállítását ellenőrző állomásokra.

Mezőgazdasági üzem

(tojótyúkok)

A tojótyúkok tojásrakás alatti jólétére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

Vágás

(kérődzők, baromfi)

A kérődzők és a baromfi levágása során alkalmazandó állatjóléti intézkedésekre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

5.   Növényegészségügy

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Növénykárosítók megjelenése


  (komoly veszélyt jelentő károsítók) | Az Unió területén előforduló növénykárosítók elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a komoly veszélyt jelentő károsítókra, mint például a Xylella fastidiosa, a paradicsom barna termés-ráncosodás vírus, a fenyőrontó fonálféreg, a simahátú csillagoscincér, a levélbolha és más, prioritásnak tekintett károsítók. |
| Felkészültség és megelőzés


  (készenléti tervezés) | A növényegészségügyi készenléti tervek elkészítésére és naprakésszé tételére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése. |
| Növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli mozgása


  (növényútlevelek) | A növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli mozgására vonatkozó uniós növényegészségügyi jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a növényútlevelekre. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Növénykárosítók megjelenése

(komoly veszélyt jelentő károsítók)

Az Unió területén előforduló növénykárosítók elleni védekezésre vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a komoly veszélyt jelentő károsítókra, mint például a Xylella fastidiosa, a paradicsom barna termés-ráncosodás vírus, a fenyőrontó fonálféreg, a simahátú csillagoscincér, a levélbolha és más, prioritásnak tekintett károsítók.

Felkészültség és megelőzés

(készenléti tervezés)

A növényegészségügyi készenléti tervek elkészítésére és naprakésszé tételére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése.

Növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli mozgása

(növényútlevelek)

A növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli mozgására vonatkozó uniós növényegészségügyi jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata, különös tekintettel a növényútlevelekre.

6.   Növényvédő szerek forgalomba hozatala és használata, valamint fenntartható használatuk

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Növényvédő szerek


  (növényvédő szerek engedélyezése, forgalomba hozatala és használata, növényvédőszer-maradványok) | A növényvédő szerek engedélyezésére, forgalomba hozatalára és használatára, valamint a növényvédőszer-maradványokra vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |
| Növényvédő szerek fenntartható használata | A növényvédő szerek fenntartható használatára vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Növényvédő szerek

(növényvédő szerek engedélyezése, forgalomba hozatala és használata, növényvédőszer-maradványok)

A növényvédő szerek engedélyezésére, forgalomba hozatalára és használatára, valamint a növényvédőszer-maradványokra vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

Növényvédő szerek fenntartható használata

A növényvédő szerek fenntartható használatára vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

7.   Élelmiszer-minőség

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Biogazdálkodás | Az ökológiai termékek előállítására és címkézésére (beleértve a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségére és címkézésére) vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |
| Földrajzi jelzések | A földrajzi jelzések (oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM), oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) és hagyományos különleges termék (HKT)) előállítására és címkézésére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Biogazdálkodás

Az ökológiai termékek előállítására és címkézésére (beleértve a géntechnológiával módosított szervezetek nyomonkövethetőségére és címkézésére) vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

Földrajzi jelzések

A földrajzi jelzések (oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM), oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ) és hagyományos különleges termék (HKT)) előállítására és címkézésére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

8.   Harmadik országból származó állatok és áruk Unióba történő beléptetése

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Állatok és áruk hatósági ellenőrzése | A harmadik országokból az Unióba beléptetett állatok és áruk hatósági ellenőrzésével kapcsolatos kötelezettségek tagállami teljesítésének ellenőrzése.
  Az Unióba történő beléptetésre vonatkozó általános és konkrét uniós követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a harmadik országokból származó állatok és áruk esetében.
  Külön hangsúlyt kapnak az (EU) 2017/625 rendeletben és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási jogi aktusokban rögzített szabályok. |
| A határállomások megfelelősége | A vonatkozó uniós jogszabályokban a határállomásokra, többek között a vizsgálati központokra vonatkozóan meghatározott minimumkövetelményeknek való megfelelés ellenőrzése a tagállamok által kijelölésre javasolt határállomások esetében, mielőtt e határállomások kijelölése megtörténne.
  Az (EU) 2017/625 rendelet 61. cikke (2) bekezdésének megfelelően újból kijelölt határállomások, kijelölt beléptetési pontok, beléptetési pontok és első beléptetési pontok alkalmazandó minimumkövetelményeknek való megfelelésének ellenőrzése.
  Az (EU) 2017/625 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a határállomásoktól eltérő ellenőrző pontok alkalmazandó minimumkövetelményeknek való megfelelésének ellenőrzése. |
| Hatósági növényegészségügyi ellenőrzések | A harmadik országokból az Unióba beléptetett növények, növényi termékek és egyéb áruk hatósági növényegészségügyi ellenőrzésével kapcsolatos kötelezettségek tagállami teljesítésének ellenőrzése.
  Biztosítékok nyújtása arra vonatkozóan, hogy a harmadik országokból az Unióba belépő növények, növényi termékek és egyéb áruk megfelelnek az Unióba való belépésre alkalmazandó uniós növényegészségügyi követelményeknek. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Állatok és áruk hatósági ellenőrzése

A harmadik országokból az Unióba beléptetett állatok és áruk hatósági ellenőrzésével kapcsolatos kötelezettségek tagállami teljesítésének ellenőrzése.

Az Unióba történő beléptetésre vonatkozó általános és konkrét uniós követelményeknek való megfelelés ellenőrzése a harmadik országokból származó állatok és áruk esetében.

Külön hangsúlyt kapnak az (EU) 2017/625 rendeletben és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban és végrehajtási jogi aktusokban rögzített szabályok.

A határállomások megfelelősége

A vonatkozó uniós jogszabályokban a határállomásokra, többek között a vizsgálati központokra vonatkozóan meghatározott minimumkövetelményeknek való megfelelés ellenőrzése a tagállamok által kijelölésre javasolt határállomások esetében, mielőtt e határállomások kijelölése megtörténne.

Az (EU) 2017/625 rendelet 61. cikke (2) bekezdésének megfelelően újból kijelölt határállomások, kijelölt beléptetési pontok, beléptetési pontok és első beléptetési pontok alkalmazandó minimumkövetelményeknek való megfelelésének ellenőrzése.

Az (EU) 2017/625 rendelet 53. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, a határállomásoktól eltérő ellenőrző pontok alkalmazandó minimumkövetelményeknek való megfelelésének ellenőrzése.

Hatósági növényegészségügyi ellenőrzések

A harmadik országokból az Unióba beléptetett növények, növényi termékek és egyéb áruk hatósági növényegészségügyi ellenőrzésével kapcsolatos kötelezettségek tagállami teljesítésének ellenőrzése.

Biztosítékok nyújtása arra vonatkozóan, hogy a harmadik országokból az Unióba belépő növények, növényi termékek és egyéb áruk megfelelnek az Unióba való belépésre alkalmazandó uniós növényegészségügyi követelményeknek.

9.   Antimikrobiális rezisztencia

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Zoonózisbaktériumoknál és kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követése | A zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére vonatkozó jogszabályoknak való tagállami megfelelés, és ezáltal az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében 2017-ben elfogadott, egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv (1) teljes körű végrehajtásához való hozzájárulás ellenőrzése. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Zoonózisbaktériumoknál és kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követése

A zoonózisbaktériumoknál és a kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követésére vonatkozó jogszabályoknak való tagállami megfelelés, és ezáltal az antimikrobiális rezisztencia (AMR) leküzdése érdekében 2017-ben elfogadott, egységes egészségügyi megközelítés szerinti európai cselekvési terv (1) teljes körű végrehajtásához való hozzájárulás ellenőrzése.

10.   Az agrár-élelmiszerlánc általános szempontjai

| Kiemelt terület | Konkrét célkitűzések |
| --- | --- |
| Csalás | Az agrár-élelmiszerlánc egészében előforduló csalárd, illetve félrevezető gyakorlatok azonosítására és utólagos nyomon követésére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata. |
| Az auditok ajánlásainak utólagos nyomon követése


  (ágazati és általános) | A bizottsági ellenőrzések során feltárt konkrét vagy rendszeres hiányosságok orvoslására irányulóan a tagállamok által hozott utólagos nyomonkövetési intézkedések megfelelőségének ellenőrzése. |
| A kivitel ellenőrzése | A tagállamok által a kivitelre vonatkozó tanúsítási követelmények végrehajtására irányuló hatósági ellenőrzések vizsgálata. |

Kiemelt terület

Konkrét célkitűzések

Csalás

Az agrár-élelmiszerlánc egészében előforduló csalárd, illetve félrevezető gyakorlatok azonosítására és utólagos nyomon követésére vonatkozó uniós jogszabályoknak való tagállami megfelelés ellenőrzése és a kapcsolódó hatósági ellenőrzések végrehajtásának vizsgálata.

Az auditok ajánlásainak utólagos nyomon követése

(ágazati és általános)

A bizottsági ellenőrzések során feltárt konkrét vagy rendszeres hiányosságok orvoslására irányulóan a tagállamok által hozott utólagos nyomonkövetési intézkedések megfelelőségének ellenőrzése.

A kivitel ellenőrzése

A tagállamok által a kivitelre vonatkozó tanúsítási követelmények végrehajtására irányuló hatósági ellenőrzések vizsgálata.

11.   A 2021–2025 közötti időszakra vonatkozó többéves ellenőrzési program évenkénti bontásban

| Terület | Kiemelt terület | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Élelmiszer és élelmiszer-biztonság | Állati eredetű élelmiszerek | Élelmiszer-biztonság az emlősök és madarak húsa és az abból készült termékek, a tej és az abból készült termékek, a halászati termékek és az élő kagylók esetében |
| Élelmiszer-eredetű zoonózisok | Kiemeltnek tekintett zoonózisok

  (például: Salmonella) |
| Nem állati eredetű élelmiszerek | Élelmiszer-biztonság a gyümölcsök és zöldségek, fűszernövények, fűszerek és csírák esetében |
| Maradékanyagok | Élő állatokban és állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagok |
| Szennyező anyagok | Nem állati eredetű élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok |
| Takarmányok és takarmánybiztonság | Takarmánybiztonság | Általános takarmányhigiénia | |
| | Gyógyszeres takarmányok |
| Állati melléktermékek és azokból származó termékek | |
| Állategészségügy | Aktív járványos állatbetegségek | Kiemeltnek tekintett betegségek

  (például: afrikai sertéspestis, magas patogenitású madárinfluenza) |
| Nem élelmiszer-eredetű zoonózisok | Kiemeltnek tekintett zoonózisok

  (például: veszettség) |
| Enzootikus betegségek | Aktív mentesítési programok segítségével felszámolni kívánt betegségek

  (például: tuberkulózis, brucellózis) |
| Felkészültség és megelőzés | | Állategészségügyi készenléti tervezés |
| Állatjólét | Szállítás | | Szállításra alkalmatlan állatok, állatszállító hajók, el nem választott borjak | |
| Állatok szállítását ellenőrző állomások | |
| Mezőgazdasági üzem | Tojótyúkok | |
| Vágás | Kérődzők, baromfi | |
| Növényegészségügy | Növénykárosítók megjelenése | Kiemeltnek tekintett károsítók

  (például: Xylella fastidiosa, paradicsom barna termés-ráncosodás vírus, fenyőrontó fonálféreg, simahátú csillagoscincér, levélbolha) |
| Felkészültség és megelőzés | | Növényegészségügyi készenléti tervezés |
| Növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli mozgása | | Növényútlevelek |
| Növényvédő szerek és fenntartható használatuk | Növényvédő szerek | | Növényvédő szerek engedélyezése, forgalomba hozatala és használata |
| Növényvédőszer-maradványok |
| Növényvédő szerek fenntartható használata | Növényvédő szerek fenntartható használata |

Terület

Kiemelt terület

2021

2022

2023

2024

2025

Élelmiszer és élelmiszer-biztonság

Állati eredetű élelmiszerek

Élelmiszer-biztonság az emlősök és madarak húsa és az abból készült termékek, a tej és az abból készült termékek, a halászati termékek és az élő kagylók esetében

Élelmiszer-eredetű zoonózisok

Kiemeltnek tekintett zoonózisok

(például: Salmonella)

Nem állati eredetű élelmiszerek

Élelmiszer-biztonság a gyümölcsök és zöldségek, fűszernövények, fűszerek és csírák esetében

Maradékanyagok

Élő állatokban és állati eredetű élelmiszerekben előforduló maradékanyagok

Szennyező anyagok

Nem állati eredetű élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok

Takarmányok és takarmánybiztonság

Takarmánybiztonság

Általános takarmányhigiénia

Gyógyszeres takarmányok

Állati melléktermékek és azokból származó termékek

Állategészségügy

Aktív járványos állatbetegségek

Kiemeltnek tekintett betegségek

(például: afrikai sertéspestis, magas patogenitású madárinfluenza)

Nem élelmiszer-eredetű zoonózisok

Kiemeltnek tekintett zoonózisok

(például: veszettség)

Enzootikus betegségek

Aktív mentesítési programok segítségével felszámolni kívánt betegségek

(például: tuberkulózis, brucellózis)

Felkészültség és megelőzés

Állategészségügyi készenléti tervezés

Állatjólét

Szállítás

Szállításra alkalmatlan állatok, állatszállító hajók, el nem választott borjak

Állatok szállítását ellenőrző állomások

Mezőgazdasági üzem

Tojótyúkok

Vágás

Kérődzők, baromfi

Növényegészségügy

Növénykárosítók megjelenése

Kiemeltnek tekintett károsítók

(például: Xylella fastidiosa, paradicsom barna termés-ráncosodás vírus, fenyőrontó fonálféreg, simahátú csillagoscincér, levélbolha)

Felkészültség és megelőzés

Növényegészségügyi készenléti tervezés

Növények, növényi termékek és egyéb áruk Unión belüli mozgása

Növényútlevelek

Növényvédő szerek és fenntartható használatuk

Növényvédő szerek

Növényvédő szerek engedélyezése, forgalomba hozatala és használata

Növényvédőszer-maradványok

Növényvédő szerek fenntartható használata

Növényvédő szerek fenntartható használata

| Terület | Kiemelt terület | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Élelmiszer-minőség | Biogazdálkodás | Biogazdálkodás |
| Földrajzi jelzések | Az OEM/OFJ/HKT jelzés használata és a címkézés |
| Harmadik országból származó állatok és áruk Unióba történő beléptetése | Állatok és áruk hatósági ellenőrzése | Állatok és áruk hatósági ellenőrzése |
| Határállomások | A határállomások megfelelősége |
| Hatósági növényegészségügyi ellenőrzések | Növényeken, növényi termékeken és egyéb árukon végzett hatósági növényegészségügyi ellenőrzések | |
| Antimikrobiális rezisztencia | Nyomon követés | | Zoonózisbaktériumoknál és kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követése |
| Az agrár-élelmiszerlánc általános szempontjai | Csalás | Csalárd, illetve félrevezető gyakorlatok megakadályozását szolgáló intézkedések | |
| Utólagos nyomon követés | Az auditok ajánlásainak utólagos nyomon követése |
| Kivitel | A kivitelre vonatkozó tanúsítási követelmények végrehajtására irányuló tagállami ellenőrzések Bizottság általi felügyelete |

Terület

Kiemelt terület

2021

2022

2023

2024

2025

Élelmiszer-minőség

Biogazdálkodás

Biogazdálkodás

Földrajzi jelzések

Az OEM/OFJ/HKT jelzés használata és a címkézés

Harmadik országból származó állatok és áruk Unióba történő beléptetése

Állatok és áruk hatósági ellenőrzése

Állatok és áruk hatósági ellenőrzése

Határállomások

A határállomások megfelelősége

Hatósági növényegészségügyi ellenőrzések

Növényeken, növényi termékeken és egyéb árukon végzett hatósági növényegészségügyi ellenőrzések

Antimikrobiális rezisztencia

Nyomon követés

Zoonózisbaktériumoknál és kommenzális baktériumoknál előforduló antimikrobiális rezisztencia nyomon követése

Az agrár-élelmiszerlánc általános szempontjai

Csalás

Csalárd, illetve félrevezető gyakorlatok megakadályozását szolgáló intézkedések

Utólagos nyomon követés

Az auditok ajánlásainak utólagos nyomon követése

Kivitel

A kivitelre vonatkozó tanúsítási követelmények végrehajtására irányuló tagállami ellenőrzések Bizottság általi felügyelete

---

(1)  COM(2017) 339 final.

---

AJÁNLÁSOK

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/19

---

A TANÁCS (EU) 2020/1551 AJÁNLÁSA

(2020. október 22.)

az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdése b) és e) pontjára, valamint 292. cikke első és második mondatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2020. június 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló ajánlást (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás). A Tanács 2020. július 16-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló, 2020. július 16-i (EU) 2020/1052 ajánlást (2). A Tanács 2020. július 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló, 2020. július 30-i (EU) 2020/1144 ajánlást (3).
  A Tanács 2020. augusztus 7-én elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló, 2020. augusztus 7-i (EU) 2020/1186 ajánlást (4). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2020. június 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló ajánlást (1) (a továbbiakban: a tanácsi ajánlás). A Tanács 2020. július 16-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló, 2020. július 16-i (EU) 2020/1052 ajánlást (2). A Tanács 2020. július 30-án elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló, 2020. július 30-i (EU) 2020/1144 ajánlást (3).

A Tanács 2020. augusztus 7-én elfogadta az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás módosításáról szóló, 2020. augusztus 7-i (EU) 2020/1186 ajánlást (4).

| (2) | A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján. |
| --- | --- |

(2)

A tanácsi ajánlás értelmében a tagállamoknak 2020. július 1-jétől kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat a tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. Az I. mellékletben említett harmadik országok jegyzékét a Tanácsnak kéthetente felül kell vizsgálnia, illetve adott esetben naprakésszé kell tennie a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal való szoros konzultációt követően, a tanácsi ajánlásban említett módszereken, kritériumokon és információkon nyugvó általános értékelés alapján.

| (3) | A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szoros konzultációt folytatva – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének a tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszerek alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Mindenekelőtt a jegyzékből törölni kell Grúziát, Kanadát és Tunéziát, Szingapúrt pedig fel kell venni abba. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében lehetővé kell tenni az EU és a Hongkong Különleges Közigazgatási Terület, illetve az EU és a Makaói Különleges Közigazgatási Terület közötti utazásokat. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács az azóta eltelt időszakban – a Bizottsággal és az érintett uniós ügynökségekkel és szolgálatokkal szoros konzultációt folytatva – megbeszéléseket tartott a tanácsi ajánlás I. mellékletében szereplő harmadik országok jegyzékének a tanácsi ajánlásban meghatározott kritériumok és módszerek alkalmazásával történő felülvizsgálatáról. E tárgyalások eredményeként az I. mellékletben szereplő harmadik országok jegyzékét módosítani kell. Mindenekelőtt a jegyzékből törölni kell Grúziát, Kanadát és Tunéziát, Szingapúrt pedig fel kell venni abba. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében lehetővé kell tenni az EU és a Hongkong Különleges Közigazgatási Terület, illetve az EU és a Makaói Különleges Közigazgatási Terület közötti utazásokat.

| (4) | A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely megszüntette a belső határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2020. október 22-től a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának koordinált feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A határellenőrzés nem csupán azoknak a tagállamoknak az érdeke, amelyek külső határainál azt elvégzik, hanem valamennyi olyan tagállamé, amely megszüntette a belső határellenőrzést. A tagállamoknak ezért biztosítaniuk kell a külső határokon megtett intézkedések koordinációját, hogy szavatolják a schengeni térség megfelelő működését. Ennek érdekében 2020. október 22-től a tagállamoknak folytatniuk kell az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásának koordinált feloldását az ezen ajánlással módosított tanácsi ajánlás I. mellékletében felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.

| (5) | Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez az ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek az ajánlásnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez az ajánlás a schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az ezen ajánlásról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt végrehajtja-e.

| (6) | Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt annak elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Ez az ajánlás a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal (5) összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt annak elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

| (7) | Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(7)

Izland és Norvégia tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat (6) 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (8) | Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (7) a 2008/146/EK tanácsi határozat (8) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak. |
| --- | --- |

(8)

Svájc tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (7) a 2008/146/EK tanácsi határozat (8) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak.

| (9) | Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (9) a 2011/350/EU tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak, |
| --- | --- |

(9)

Liechtenstein tekintetében ez az ajánlás az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak (9) a 2011/350/EU tanácsi határozat (10) 3. cikkével együtt értelmezett 1. cikke A. pontjában említett területhez tartoznak,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Az (EU) 2020/1052 ajánlással, az (EU) 2020/1144 ajánlással és az (EU) 2020/1186 ajánlással módosított, az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazások ideiglenes korlátozásáról és e korlátozás esetleges feloldásáról szóló (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás a következőképpen módosul:

| 1. | A tanácsi ajánlás 1. pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A tagállamoknak 2020. október 22-től kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.” |
| --- | --- | --- |

1.

A tanácsi ajánlás 1. pontjának első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.

A tagállamoknak 2020. október 22-től kezdődően fokozatosan és koordinált módon fel kell oldaniuk az Európai Unióba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó korlátozásokat az I. mellékletben felsorolt harmadik országok lakosai tekintetében.”

| 2. | Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

  „



  I. MELLÉKLET
  Azon harmadik országok és különleges közigazgatási területek, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás:






  I. | ÁLLAMOK






  1. | AUSZTRÁLIA |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Az ajánlás I. mellékletének helyébe a következő szöveg lép:

I. MELLÉKLET

Azon harmadik országok és különleges közigazgatási területek, amelyek lakosait nem érintheti az EU-ba irányuló, nem alapvetően szükséges utazásokra vonatkozó, a külső határokon alkalmazott ideiglenes korlátozás:

I.

ÁLLAMOK

1.

AUSZTRÁLIA

| 2. | JAPÁN |
| --- | --- |

2.

JAPÁN

| 3. | ÚJ-ZÉLAND |
| --- | --- |

3.

ÚJ-ZÉLAND

| 4. | RUANDA |
| --- | --- |

4.

RUANDA

| 5. | SZINGAPÚR |
| --- | --- |

5.

SZINGAPÚR

| 6. | DÉL-KOREA |
| --- | --- |

6.

DÉL-KOREA

| 7. | THAIFÖLD |
| --- | --- |

7.

THAIFÖLD

| 8. | URUGUAY |
| --- | --- |

8.

URUGUAY

| 9. | KÍNA (*1) |
| --- | --- |

9.

KÍNA (*1)

| II. | A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLETEI






  1. | Hongkong Különleges Közigazgatási Terület (*1) |
| --- | --- | --- |

II.

A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KÜLÖNLEGES KÖZIGAZGATÁSI TERÜLETEI

1.

Hongkong Különleges Közigazgatási Terület (*1)

| 2. | Makaói Különleges Közigazgatási Terület (*1) |
| --- | --- |

2.

Makaói Különleges Közigazgatási Terület (*1)

(*1)  a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében"

*1

(*1)  a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében"

*1

(*1)  a kölcsönösségre vonatkozó megerősítés függvényében"

*1

Kelt Brüsszelben, 2020. október 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

M. ROTH

---

(1)  
  HL L 208I., 2020.7.1., 1. o.

1

(2)  
  HL L 230., 2020.7.17., 26. o.

2

(3)  
  HL L 248., 2020.7.31., 26. o.

3

(4)  
  HL L 261., 2020.8.11., 83. o.

4

(5)  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

5

(6)  
  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

6

(7)  
  HL L 53., 2008.2.27., 52. o.

7

(8)  A Tanács 2008/146/EK határozata (2008. január 28.) az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 53., 2008.2.27., 1. o.).

8

(9)  
  HL L 160., 2011.6.18., 21. o.

9

(10)  A Tanács 2011/350/EU határozata (2011. március 7.) az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).

10

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/22

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/1552 IRÁNYMUTATÁSA

(2020. október 14.)

a kormányzati pénzügyi statisztikákról szóló EKB/2013/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/50)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1. és 5.2., valamint 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 2009. május 25-i 479/2009/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 2013. május 21-i 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (3), és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A kormányzati pénzügyi statisztikák (KPS) területén az adatok minőségének értékelésére az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban kerül sor, és annak része az Igazgatóság által az EKB Kormányzótanácsa részére rendszeresen benyújtott jelentés. Az adatminőség ellenőrzése rendkívül fontos és azt megfelelő időben kell elvégezni. |
| --- | --- |

(1)

A kormányzati pénzügyi statisztikák (KPS) területén az adatok minőségének értékelésére az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban kerül sor, és annak része az Igazgatóság által az EKB Kormányzótanácsa részére rendszeresen benyújtott jelentés. Az adatminőség ellenőrzése rendkívül fontos és azt megfelelő időben kell elvégezni.

| (2) | Ugyanakkor létre kell hozni a megfelelő egyensúlyt az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága között. Ezért aktualizálni kell azt a gyakoriságot, amellyel az Igazgatóság jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a kormányzati pénzügyi statisztikák minőségéről. A minőségelemzés lehetővé tétele érdekében az ezen iránymutatás szerinti első jelentést az Igazgatóság 2023. június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácsnak. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanakkor létre kell hozni a megfelelő egyensúlyt az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága között. Ezért aktualizálni kell azt a gyakoriságot, amellyel az Igazgatóság jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a kormányzati pénzügyi statisztikák minőségéről. A minőségelemzés lehetővé tétele érdekében az ezen iránymutatás szerinti első jelentést az Igazgatóság 2023. június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácsnak.

| (3) | Komoly adatminőségi problémák azonosítása esetén megfelelő lehetővé tenni az Igazgatóság számára az általa szükségesnek tartott további jelentések Kormányzótanács részére történő benyújtását. Ugyanezen okból azt is megfelelő előírni, hogy az Igazgatóság a lehető leghamarabb gyakorolhassa ezt a mérlegelési jogkörét. |
| --- | --- |

(3)

Komoly adatminőségi problémák azonosítása esetén megfelelő lehetővé tenni az Igazgatóság számára az általa szükségesnek tartott további jelentések Kormányzótanács részére történő benyújtását. Ugyanezen okból azt is megfelelő előírni, hogy az Igazgatóság a lehető leghamarabb gyakorolhassa ezt a mérlegelési jogkörét.

| (4) | Az elmúlt években új ellenőrzési eszközök jelentek meg. Ezért aktualizálni kell az adatminőség ellenőrzése és jelentése keretében elvégzendő értékelések hatókörét. |
| --- | --- |

(4)

Az elmúlt években új ellenőrzési eszközök jelentek meg. Ezért aktualizálni kell az adatminőség ellenőrzése és jelentése keretében elvégzendő értékelések hatókörét.

| (5) | Ezért a 2014/2/EU európai központi banki iránymutatást (EKB/2013/23) (4) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2014/2/EU európai központi banki iránymutatást (EKB/2013/23) (4) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2013/23 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | Az EKB Igazgatósága kétévenként jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának a KPS minőségéről. Ezt a jelentést az Igazgatóság a vonatkozó kétéves időszakot követő év június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácshoz. Az első kétéves jelentést 2023. június 30-ig kell benyújtani. |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

Az EKB Igazgatósága kétévenként jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának a KPS minőségéről. Ezt a jelentést az Igazgatóság a vonatkozó kétéves időszakot követő év június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácshoz. Az első kétéves jelentést 2023. június 30-ig kell benyújtani.

| (3) | A (2) bekezdésben említett jelentés kitér legalább a következőkre:






  a) | az adatok lefedettsége, |
| --- | --- | --- |

(3)

A (2) bekezdésben említett jelentés kitér legalább a következőkre:

a)

az adatok lefedettsége,

| b) | az, hogy az adatok mennyiben felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásoknak, |
| --- | --- |

b)

az, hogy az adatok mennyiben felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásoknak,

| c) | a helyesbítések mértéke, és |
| --- | --- |

c)

a helyesbítések mértéke, és

| d) | a túlzott hiány-adósság átvezetések elemzése.” |
| --- | --- |

d)

a túlzott hiány-adósság átvezetések elemzése.”

| 2. | A 7. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:






  „(4) | Amennyiben az Igazgatóság komoly adatminőségi problémákat fedez fel, szükség szerint további jelentéseket bocsáthat a Kormányzótanács rendelkezésére.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 7. cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)

Amennyiben az Igazgatóság komoly adatminőségi problémákat fedez fel, szükség szerint további jelentéseket bocsáthat a Kormányzótanács rendelkezésére.”

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlése napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Az eurorendszerbeli központi bankoknak 2021. július 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak. Ezen iránymutatás 1. cikke (2) bekezdésének azonban az iránymutatás azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napjától kell megfelelniük, amelyek pénzneme az euro.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. október 14-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 145., 2009.6.10., 1. o.

1

(2)  
  HL L 174., 2013.6.26., 1. o.

2

(3)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

3

(4)  Az Európai Központi Bank 2014/2/EU iránymutatása (2013. július 25.) a kormányzati pénzügyi statisztikákról (EKB/2013/23) (HL L 2., 2014.1.7., 12. o.).

4

---

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/24

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/1553 IRÁNYMUTATÁSA

(2020. október 14.)

az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2013/24 iránymutatás módosításáról (EKB/2020/51)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1. és 5.2., valamint 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az intézményi szektoronkénti negyedéves euroövezeti pénzügyi elszámolások minőségének értékelésére az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban kerül sor, és annak része az Igazgatóság által az EKB Kormányzótanácsa részére rendszeresen benyújtott jelentés. Az adatminőség ellenőrzése rendkívül fontos és azt megfelelő időben kell elvégezni. |
| --- | --- |

(1)

Az intézményi szektoronkénti negyedéves euroövezeti pénzügyi elszámolások minőségének értékelésére az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban kerül sor, és annak része az Igazgatóság által az EKB Kormányzótanácsa részére rendszeresen benyújtott jelentés. Az adatminőség ellenőrzése rendkívül fontos és azt megfelelő időben kell elvégezni.

| (2) | Ugyanakkor létre kell hozni a megfelelő egyensúlyt az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága között. Ezért aktualizálni kell azt a gyakoriságot, amellyel az Igazgatóság jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a negyedéves pénzügyi elszámolások minőségéről. A minőségelemzés lehetővé tétele érdekében az ezen iránymutatás szerinti első jelentést az Igazgatóság 2023. június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácsnak. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanakkor létre kell hozni a megfelelő egyensúlyt az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága között. Ezért aktualizálni kell azt a gyakoriságot, amellyel az Igazgatóság jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a negyedéves pénzügyi elszámolások minőségéről. A minőségelemzés lehetővé tétele érdekében az ezen iránymutatás szerinti első jelentést az Igazgatóság 2023. június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácsnak.

| (3) | Komoly adatminőségi problémák azonosítása esetén megfelelő lehetővé tenni az Igazgatóság számára az általa szükségesnek tartott további jelentések Kormányzótanács részére történő benyújtását. Ugyanezen okból azt is megfelelő előírni, hogy az Igazgatóság a lehető leghamarabb gyakorolhassa ezt a mérlegelési jogkörét. |
| --- | --- |

(3)

Komoly adatminőségi problémák azonosítása esetén megfelelő lehetővé tenni az Igazgatóság számára az általa szükségesnek tartott további jelentések Kormányzótanács részére történő benyújtását. Ugyanezen okból azt is megfelelő előírni, hogy az Igazgatóság a lehető leghamarabb gyakorolhassa ezt a mérlegelési jogkörét.

| (4) | Az EKB statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban megfelelő, hogy az ilyen jelentésekben szereplő meghatározott információkat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban megfelelő, hogy az ilyen jelentésekben szereplő meghatározott információkat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék.

| (5) | Ezért a 2014/3/EU európai központi banki iránymutatást (2) (EKB/2013/24) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 2014/3/EU európai központi banki iránymutatást (2) (EKB/2013/24) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2013/24 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | Az EKB Igazgatósága kétévenként jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának a negyedéves pénzügyi elszámolások minőségéről. Ezt a jelentést az Igazgatóság a vonatkozó kétéves időszakot követő év június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácshoz. Az első kétéves jelentést 2023. június 30-ig kell benyújtani.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

Az EKB Igazgatósága kétévenként jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának a negyedéves pénzügyi elszámolások minőségéről. Ezt a jelentést az Igazgatóság a vonatkozó kétéves időszakot követő év június 30-ig nyújtja be a Kormányzótanácshoz. Az első kétéves jelentést 2023. június 30-ig kell benyújtani.”

| 2. | A 7. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:






  a) | A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:






  „(3) | A (2) bekezdésben említett jelentés kitér legalább a következőkre:






  a) | az adatok lefedettsége; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A 7. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

a)

A szöveg a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)

A (2) bekezdésben említett jelentés kitér legalább a következőkre:

a)

az adatok lefedettsége;

| b) | az, hogy az adatok mennyiben felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásoknak; és |
| --- | --- |

b)

az, hogy az adatok mennyiben felelnek meg a vonatkozó fogalommeghatározásoknak; és

| c) | a revíziók nagyságrendje.” |
| --- | --- |

c)

a revíziók nagyságrendje.”

| b) | A szöveg a következő (4) bekezdéssel egészül ki:






  „(4) | A jelentésnek a (2) bekezdéssel összhangban a Kormányzótanácshoz történő benyújtását követően az Igazgatóság a jelentést vagy annak kivonatát a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teheti.” |
| --- | --- | --- |

b)

A szöveg a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)

A jelentésnek a (2) bekezdéssel összhangban a Kormányzótanácshoz történő benyújtását követően az Igazgatóság a jelentést vagy annak kivonatát a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teheti.”

| c) | A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:






  „(5) | Amennyiben az Igazgatóság komoly adatminőségi problémákat fedez fel, szükség szerint további jelentéseket bocsáthat a Kormányzótanács rendelkezésére.” |
| --- | --- | --- |

c)

A szöveg a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)

Amennyiben az Igazgatóság komoly adatminőségi problémákat fedez fel, szükség szerint további jelentéseket bocsáthat a Kormányzótanács rendelkezésére.”

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Az eurorendszerbeli központi bankoknak 2021. július 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak. Ezen iránymutatás 1. cikke 2. pontja c) alpontjának azonban az iránymutatás azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlésének napjától kell megfelelniük, amelyek pénzneme az euro.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. október 14-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  Az Európai Központi Bank 2014/3/EU iránymutatása (2013. július 25.) az Európai Központi Bank negyedéves pénzügyi elszámolásokra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (EKB/2013/24) (HL L 2., 2014.1.7., 34. o.).

2

---

| 2020.10.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 354/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.10.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 354/26

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2020/1554 IRÁNYMUTATÁSA

(2020. október 14.)

az EKB/2011/23 iránymutatásnak az Európai Központi Bank részére történő, a külső statisztikák minőségére vonatkozó adatszolgáltatás gyakorisága tekintetében való módosításáról (EKB/2020/52)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 3.1., 3.3., 5.1., 12.1., 14.3. cikkére és 16. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | A külső statisztikák területén az adatok minőségének értékelésére az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban kerül sor, és annak része az Igazgatóság által az EKB Kormányzótanácsa részére rendszeresen benyújtott jelentés. Az adatminőség ellenőrzése rendkívül fontos és azt megfelelő időben kell elvégezni. |
| --- | --- |

(1)

A külső statisztikák területén az adatok minőségének értékelésére az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban kerül sor, és annak része az Igazgatóság által az EKB Kormányzótanácsa részére rendszeresen benyújtott jelentés. Az adatminőség ellenőrzése rendkívül fontos és azt megfelelő időben kell elvégezni.

| (2) | Ugyanakkor létre kell hozni a megfelelő egyensúlyt az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága között. Ezért aktualizálni kell azt a gyakoriságot, amellyel az Igazgatóság jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a külső statisztikák minőségéről. A minőségelemzés lehetővé tétele érdekében ezen iránymutatás elfogadását követően az Igazgatóság 2022 végéig nyújtja be a Kormányzótanácsnak az első minőségjelentést. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanakkor létre kell hozni a megfelelő egyensúlyt az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága között. Ezért aktualizálni kell azt a gyakoriságot, amellyel az Igazgatóság jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a külső statisztikák minőségéről. A minőségelemzés lehetővé tétele érdekében ezen iránymutatás elfogadását követően az Igazgatóság 2022 végéig nyújtja be a Kormányzótanácsnak az első minőségjelentést.

| (3) | A külső statisztikák gyűjtésének és összeállításának alapját képező fogalmak stabilak és megfelelően rögzítésre kerültek a Nemzetközi Valutaalap „Balance of Payments and International Investment Position Manual” (fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció kézikönyv) hatodik kiadásában (BPM6) (2). Ezeket a fogalmakat azonban gyakran kell egyértelműsíteni, és némelyik különösen fontos az euroövezeti aggregátumok pontos összeállítása tekintetében. Ezért aktualizálni kell a 2012/120/EU európai központi banki iránymutatás (EKB/2011/23) (3) III. mellékletében szereplő pénzügyi mérleg és nemzetközi befektetési pozíció fogalmait. |
| --- | --- |

(3)

A külső statisztikák gyűjtésének és összeállításának alapját képező fogalmak stabilak és megfelelően rögzítésre kerültek a Nemzetközi Valutaalap „Balance of Payments and International Investment Position Manual” (fizetési mérleg és nemzetközi befektetési pozíció kézikönyv) hatodik kiadásában (BPM6) (2). Ezeket a fogalmakat azonban gyakran kell egyértelműsíteni, és némelyik különösen fontos az euroövezeti aggregátumok pontos összeállítása tekintetében. Ezért aktualizálni kell a 2012/120/EU európai központi banki iránymutatás (EKB/2011/23) (3) III. mellékletében szereplő pénzügyi mérleg és nemzetközi befektetési pozíció fogalmait.

| (4) | Komoly adatminőségi problémák azonosítása esetén megfelelő lehetővé tenni az Igazgatóság számára az általa szükségesnek tartott további jelentések Kormányzótanács részére történő benyújtását. Ugyanezen okból azt is megfelelő előírni, hogy az Igazgatóság 2022-től gyakorolhatja ezt a mérlegelési jogkörét. |
| --- | --- |

(4)

Komoly adatminőségi problémák azonosítása esetén megfelelő lehetővé tenni az Igazgatóság számára az általa szükségesnek tartott további jelentések Kormányzótanács részére történő benyújtását. Ugyanezen okból azt is megfelelő előírni, hogy az Igazgatóság 2022-től gyakorolhatja ezt a mérlegelési jogkörét.

| (5) | Az EKB statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban megfelelő, hogy az ilyen jelentésekben szereplő meghatározott információkat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék. |
| --- | --- |

(5)

Az EKB statisztikai minőségi keretrendszerével összhangban megfelelő, hogy az ilyen jelentésekben szereplő meghatározott információkat a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék.

| (6) | 2021. március 1-jétől kezdődően az (EU) 2018/1151 európai központi banki iránymutatás (EKB/2018/19) (4) előírja, hogy az Igazgatóság évente jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a külső statisztikák minőségéről. Az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága közötti megfelelő egyensúly létrehozatala érdekében kétévente történő jelentéstételre kell növelni az EKB/2011/23 iránymutatásban meghatározott gyakoriságot. Az átláthatóság érdekében azonban kellő időt kell biztosítani az (EU) 2018/1151 iránymutatás szerinti éves jelentéstételi kötelezettség alkalmazása és az ezen iránymutatás szerinti új kétéves jelentéstételi kötelezettség alkalmazása között. Ezért a nemzeti központi bankoknak (NKB) és az Igazgatóságnak 2021. július 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak. |
| --- | --- |

(6)

2021. március 1-jétől kezdődően az (EU) 2018/1151 európai központi banki iránymutatás (EKB/2018/19) (4) előírja, hogy az Igazgatóság évente jelentést tesz a Kormányzótanácsnak a külső statisztikák minőségéről. Az ellenőrzés szükségessége és a vonatkozó információ Kormányzótanács részére való benyújtásának gyakorisága közötti megfelelő egyensúly létrehozatala érdekében kétévente történő jelentéstételre kell növelni az EKB/2011/23 iránymutatásban meghatározott gyakoriságot. Az átláthatóság érdekében azonban kellő időt kell biztosítani az (EU) 2018/1151 iránymutatás szerinti éves jelentéstételi kötelezettség alkalmazása és az ezen iránymutatás szerinti új kétéves jelentéstételi kötelezettség alkalmazása között. Ezért a nemzeti központi bankoknak (NKB) és az Igazgatóságnak 2021. július 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak.

| (7) | Ezért az EKB/2011/23 iránymutatást ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Ezért az EKB/2011/23 iránymutatást ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2011/23 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | Az EKB V. mellékletben megállapított ellenőrzési feladatainak sérelme nélkül, az NKB-k adott esetben más illetékes hatóságokkal a 4. cikkben említett módon együttműködve biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségének ellenőrzését és értékelését. Az EKB ezeket az adatokat hasonló módon, megfelelő időben értékeli.
  Az EKB Igazgatósága kétévente jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának az EKB rendelkezésére bocsátott külső statisztikák minőségéről. Ezt a jelentést az Igazgatóság a vonatkozó kétéves időszakot követő év végéig nyújtja be a Kormányzótanácshoz. Az első kétéves jelentést 2022 végéig kell benyújtani. Az Igazgatóság a jelentést vagy annak kivonatát a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teheti.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

Az EKB V. mellékletben megállapított ellenőrzési feladatainak sérelme nélkül, az NKB-k adott esetben más illetékes hatóságokkal a 4. cikkben említett módon együttműködve biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségének ellenőrzését és értékelését. Az EKB ezeket az adatokat hasonló módon, megfelelő időben értékeli.

Az EKB Igazgatósága kétévente jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának az EKB rendelkezésére bocsátott külső statisztikák minőségéről. Ezt a jelentést az Igazgatóság a vonatkozó kétéves időszakot követő év végéig nyújtja be a Kormányzótanácshoz. Az első kétéves jelentést 2022 végéig kell benyújtani. Az Igazgatóság a jelentést vagy annak kivonatát a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teheti.”

| 2. | A 6. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:






  „(5) | 2022. január 1-jétől kezdődően, amennyiben az Igazgatóság komoly adatminőségi problémákat fedez fel, szükség szerint további jelentéseket bocsáthat a Kormányzótanács rendelkezésére.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 6. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)

2022. január 1-jétől kezdődően, amennyiben az Igazgatóság komoly adatminőségi problémákat fedez fel, szükség szerint további jelentéseket bocsáthat a Kormányzótanács rendelkezésére.”

| 3. | A III. melléklet ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A III. melléklet ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés és végrehajtás

(1)   Ez az iránymutatás az azon tagállamok nemzeti központi bankjaival történő közlése napján lép hatályba, amelyek pénzneme az euro.

(2)   Az eurorendszerbeli központi bankoknak 2021. július 1-jétől kell megfelelniük ennek az iránymutatásnak.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak címzettje az eurorendszer valamennyi központi bankja.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2020. október 14-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  Elérhető itt: https://www.imf.org/

2

(3)  Az Európai Központi Bank 2012/120/EU iránymutatása (2011. december 9.) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről (EKB/2011/23) (HL L 65., 2012.3.3., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Központi Bank (EU) 2018/1151 iránymutatása (2018. augusztus 2.) az Európai Központi Bank külső statisztikák területén érvényesülő statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről szóló EKB/2011/23 iránymutatás módosításáról (EKB/2018/19) (HL L 209., 2018.8.20., 2. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az EKB/2011/23 iránymutatás III. melléklete 1. szakaszának „C. Pénzügyi mérleg és nemzetközi befektetési pozíció
  ” alszakasza helyébe a következő szöveg lép:

„C.   Pénzügyi mérleg és nemzetközi befektetési pozíció

Általánosságban a pénzügyi mérleg mutatja ki azokat a tranzakciókat, melyek rezidens és nem rezidens intézményi egységek között jöttek létre és pénzügyi eszközöket és kötelezettségeket érintettek. Az euroövezeti aggregátumok helyes összeállításának biztosítása érdekében azonban a nem rezidensek által kibocsátott pénzügyi instrumentumok rezidens intézményi egysége és a rezidensek által kibocsátott pénzügyi instrumentumok nem rezidens intézményi egysége közötti cseréket pénzügyi tranzakcióként kell kimutatni, azaz szigorúan követni kell az adós/hitelező megközelítést.

A pénzügyi mérlegben a tranzakciók nettósítva szerepelnek: a pénzügyi eszközök nettó beszerzése megfelel az eszközbeszerzés és az eszközállomány-csökkenés különbségének.

A nemzetközi befektetési pozíció a negyedév végén a gazdaság rezidenseinek azon pénzügyi eszközeinek értékét mutatja, melyek nem rezidensek irányában fennálló követelések, valamint valamely gazdaság rezidenseinek nem rezidensek irányában fennálló követeléseit, továbbá a tartalékeszközként tartott aranyrudakat. Az eszközök és kötelezettségek különbsége a nemzetközi befektetési pozícióban nettó pozíció, és a külföld irányában fennálló nettó követeléseket vagy nettó kötelezettségeket képviseli.

A nemzetközi befektetési pozíció időszakvégi értéke az előző időszakvégi pozíciókból, illetve azon egyéb változásokból ered, melyek oka nem a rezidensek és nem rezidensek közötti tranzakciók, melyek egyéb mennyiségi változásoknak és árfolyamok vagy árak változása miatti átértékeléseknek tudhatóak be.

A funkcionális megosztás szerint a határokon átnyúló pénzügyi tranzakciókat és pozíciókat közvetlen befektetés, portfólióbefektetés, (nem tartalékeszköz) pénzügyi származtatott eszközök és munkavállalói részvényopciók, egyéb befektetés és tartalékeszközök kategóriákba sorolják. A határokon átnyúló pénzügyi tranzakciókat és pozíciókat tovább bontják eszköztípus és intézményi szektor szerint.

A tranzakciók és pozíciók értékelésének alapját a piaci árak képezik. A névértéken történő értékelés használatos a nem átruházható eszközök, konkrétan a kölcsönök, betétek és más követelések/tartozások pozíciói tekintetében. Azonban az ezekkel az eszközökkel végrehajtott tranzakciók értékelése piaci áron történik. A tranzakciók piaci értéken történő értékelése és a pozíciók névértéken történő értékelése közötti következetlenség figyelembevételére az eladó az egyéb árváltozásból eredő átértékelést abban az időszakban mutatja ki, amelyben az eladásra sor kerül, a névérték és az ügyleti érték különbségeként, míg a vevő ellentétes előjelű összeget mutat ki egyéb árváltozásból eredő átértékelésként. Hasonlóan mutatják ki a közvetlen befektetési részesedések tranzakciói és pozíció tekintetében, melyek esetében a pozíciók a könyv szerinti értéket meghaladó saját pénzeszközöket tükrözik (lásd a következő szakaszt).

A fizetési mérleg pénzügyi mérlege és a nemzetközi befektetési pozíció tartalmaz ellentételezést az adott funkcionális kategóriákba besorolt instrumentumok felhalmozott jövedelme tekintetében.

6.1.   Külföldi közvetlen tőkebefektetés

A közvetlen befektetés az egyik gazdaság olyan rezidenséhez kapcsolódik, amely ellenőrzéssel vagy jelentős mértékű befolyással rendelkezik egy másik gazdaság gazdaságban rezidens vállalkozás irányításában. A nemzetközi standardok (BPM6) szerint az egyik gazdaságban rezidens befektető által egy másik gazdaságban rezidens vállalkozásban a szavazati jogok legalább 10 %-ának közvetlen vagy közvetett tulajdona bizonyíték az ilyen kapcsolatra. E feltétel alapján közvetlen befektetési kapcsolat létezhet több kapcsolt vállalkozás között, függetlenül attól, hogy a kapcsolat egy láncot vagy láncok sorozatát foglalja magában. A kapcsolat kiterjedhet a közvetlen befektetési vállalkozás leányvállalataira, leányvállalatok leányvállalataira és kapcsolt vállalkozásaira. A közvetlen befektetés megvalósulását követően minden azt követő, a kapcsolt vállalkozások közötti pénzügyi tranzakciót/pozíciót a közvetlen befektetési tranzakciók/pozíciók között kell nyilvántartani.

A saját tőke tartalmazza a fióktelepekbe fektetett tőkét, valamint a leányvállalatokban és kapcsolt vállalatokban való részesedést. A visszaforgatott nyereség magában foglalja a közvetlen befektető részesedésének ellentételezését a leányvállalatok vagy kapcsolt vállalkozások nyereségének osztalékként fel nem osztott részéből, valamint a fióktelepek közvetlen befektetőnek át nem utalt, »befektetési jövedelemként« nyilvántartott nyereséget (lásd a 3.2.3. pontot).

A közvetlen befektetés részesedés és adósság további bontásra kerül a jogalanyok közötti kapcsolat típusa és a befektetés iránya szerint. A közvetlen befektetési kapcsolatoknak három típusa különböztethető meg:

| a) | A közvetlen befektetők közvetlen befektetési vállalkozásokba való befektetései. Ez a kategória tartalmazza a közvetlen befektetőnek annak saját közvetlen befektetési vállalkozásaiba történő befektetési tranzakcióit (és állományait) (tekintet nélkül arra, hogy az ellenőrzés vagy befolyás közvetlen vagy közvetett). |
| --- | --- |

a)

A közvetlen befektetők közvetlen befektetési vállalkozásokba való befektetései. Ez a kategória tartalmazza a közvetlen befektetőnek annak saját közvetlen befektetési vállalkozásaiba történő befektetési tranzakcióit (és állományait) (tekintet nélkül arra, hogy az ellenőrzés vagy befolyás közvetlen vagy közvetett).

| b) | Fordított befektetés. Ez a kapcsolattípus tartalmazza a közvetlen befektetési vállalkozástól a közvetlen befektető felé irányuló befektetési tranzakciókat (és állományokat). |
| --- | --- |

b)

Fordított befektetés. Ez a kapcsolattípus tartalmazza a közvetlen befektetési vállalkozástól a közvetlen befektető felé irányuló befektetési tranzakciókat (és állományokat).

| c) | Kapcsolt vállalkozások között. Ide tartoznak az egymás feletti ellenőrzéssel vagy befolyással nem rendelkező azon vállalatok tranzakciói (és állományai), amelyek egyaránt azonos közvetlen befektető ellenőrzése vagy befolyása alatt állnak. |
| --- | --- |

c)

Kapcsolt vállalkozások között. Ide tartoznak az egymás feletti ellenőrzéssel vagy befolyással nem rendelkező azon vállalatok tranzakciói (és állományai), amelyek egyaránt azonos közvetlen befektető ellenőrzése vagy befolyása alatt állnak.

A közvetlen befektetési pozíció értékelését illetően a tőzsdén jegyzett részesedési állományok értékelése a piaci árak alapján történik. Ezzel szemben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságok esetében a részesedések értékelése a könyv szerinti érték alapján történik, a következő könyvelési tételeket tartalmazó általános meghatározás használatával:

| i. | befizetett tőke (saját részvények nélkül és a névértéken felüli befizetéssel együtt); |
| --- | --- |

i.

befizetett tőke (saját részvények nélkül és a névértéken felüli befizetéssel együtt);

| ii. | a tartalék minden fajtája (ideértve a beruházási támogatásokat, amennyiben a számviteli alapelvek azt a társaság tartalékának minősítik); |
| --- | --- |

ii.

a tartalék minden fajtája (ideértve a beruházási támogatásokat, amennyiben a számviteli alapelvek azt a társaság tartalékának minősítik);

| iii. | nettó eredménytartalék veszteség nélkül (a folyó év eredményeivel együtt). |
| --- | --- |

iii.

nettó eredménytartalék veszteség nélkül (a folyó év eredményeivel együtt).

A tőzsdén nem jegyzett vállalatokban meglévő részesedések esetében a pénzügyi mérlegben kimutatott tranzakció eltérhet a nemzetközi befektetési pozícióban könyv szerinti értéken kimutatott saját pénzeszközöktől. Ezek az eltérések más árváltozások miatti átértékelésként kerülnek kimutatásra.

Bevált gyakorlatként ajánlott, hogy minden tagállam a legalább évente gyűjtendő közvetlen külföldi befektetési felmérés alapján kezdje meg a külföldi közvetlen részesedési állományra és a visszaforgatott nyereségre vonatkozó adatok gyűjtését (*).

__________

| (*) | »Fel kell hagyni az alábbi, nem elfogadható gyakorlattal: i. az értékelési kritérium adatszolgáltatók általi megválaszthatósága (piaci érték vagy könyv szerinti érték); ii. az állományok összeállítására a folyamatos leltározás módszerének/a fizetésimérleg-állományok összesítésének használata.« |
| --- | --- |

(*)

6.2.   Portfólióbefektetés

A portfólióbefektetések körébe tartoznak a közvetlen befektetések vagy tartalékeszközök körébe nem tartozó, hitelviszonyt megtestesítő vagy részvényjellegű értékpapírok. A portfólióbefektetések körébe tartoznak a részvényjellegű értékpapírok, befektetési alapok befektetési jegyei és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amennyiben azokat nem sorolták a közvetlen befektetések vagy tartalékeszközök körébe. A portfólióbefektetés köréből kizártak az olyan tranzakciók, mint a visszavásárlási megállapodások és az értékpapír-kölcsönzés. A portfólióbefektetési tranzakciókat piaci árakon értékelik. Tőzsdén nem jegyzett részvényekbe történő portfólióbefektetés esetében azonban a tranzakciók és pozíciók értékelésének eltérései előfordulhatnak, ugyanúgy, mint a tőzsdén nem jegyzett társaságokba történő közvetlen befektetés esetében. Az eltéréseket ilyen esetben is egyéb árváltozás miatti átértékelésként kell kimutatni.

A portfólióbefektetésekre vonatkozó adatgyűjtés általános megközelítését a VI. melléklet tartalmazza.

6.2.1.   RÉSZVÉNYJELLEGŰ ÉRTÉKPAPÍROK

A részesedések körébe tartozik az összes olyan eszköz, amely megtestesíti egy vállalat vagy kvázi vállalat – valamennyi hitelezői igénye kielégítése utáni – maradványértékére való követeléseket. A hitelviszonnyal ellentétben a részesedés általában nem ad jogot a tulajdonosnak egy előre meghatározott vagy rögzített képlet szerint meghatározott összegre. A részvényjellegű értékpapírok körébe tartoznak a tőzsdén jegyzett részvények és a tőzsdén nem jegyzett részvények.

A tőzsdén jegyzett részvények olyan tulajdoni részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyek árfolyamát elismert értékpapírtőzsdén vagy bármely más másodlagos piacon jegyzik. A tőzsdén nem jegyzett részvények olyan tulajdoni részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket nem jegyeznek tőzsdén.

6.2.2.   BEFEKTETÉSI JEGYEK

A befektetési jegyeket a befektetési alapok bocsátják ki. Vagyonkezelő alapok esetében ezeket egységnek nevezik. A befektetési alapok olyan kollektív befektetési vállalkozások, amelyeken keresztül a befektetők egyesítik forrásaikat pénzügyi és/vagy nem pénzügyi eszközökbe történő befektetéshez. A befektetési jegyeknek a pénzügyi közvetítésben sajátos szerepük van, egyfajta egyéb eszközökbe történő kollektív befektetésként, így azok a többi részvényjellegű részesedéstől megkülönböztetésre kerülnek. Ezenfelül jövedelmük kezelése is eltérő, mivel az újrabefektetett nyereséget imputálni kell.

6.2.3.   HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok az adósság bizonyítékaként szolgáló, átruházható instrumentumok. Ide tartoznak a váltók, kötvények, saját váltók, forgatható letéti jegyek, kereskedelmi papírok, záloglevelek, eszközfedezetű értékpapírok, pénzpiaci instrumentumok és más hasonló instrumentumok, amelyekkel szokásosan a pénzpiacokon kereskednek. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban fennálló tranzakciók és pozíciók az eredeti lejárat szerint rövid és hosszú lejáratúként kerülnek felosztásra.

6.2.3.1.   RÖVID LEJÁRATÚ, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK

A rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok felhívásra fizetendőek vagy kibocsátásuk legfeljebb egyéves futamidőre történik. Általában feltétlen jogot biztosítanak tulajdonosuknak, hogy egy meghatározott napon egy előre rögzített összeget kapjon. Ezekkel az eszközökkel általában diszkontáron, szervezett piacokon kereskednek; a diszkont mértéke a kamatlábtól és a lejáratig fennmaradó futamidőtől függ.

6.2.3.2.   HOSSZÚ LEJÁRATÚ, HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ ÉRTÉKPAPÍROK

A hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy évnél hosszabb vagy nem feltüntetett eredeti futamidővel (a bemutatóra szólók kivételével, melyek a rövid lejáratú értékpapírok között szerepelnek) bocsátják ki. Ezek tulajdonosuknak általában: a) feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített monetáris bevételre vagy szerződésben meghatározott változó monetáris bevételre (az adós nyereségétől független kamatfizetés); és b) feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített összegű tőketörlesztésre meghatározott napon vagy napokon.

A tranzakciók pénzügyi mérlegben való kimutatására akkor kerül sor, amikor a hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. A tranzakciók nyilvántartása a kapott vagy fizetett tényleges áron történik, csökkentve a jutalékokkal és költségekkel. Így a kamatozó értékpapírok esetében befoglalják az utolsó kamatfizetés óta felhalmozott kamatot, míg a névérték alatt kibocsátott értékpapírok esetében a kibocsátás óta felhalmozott kamatot is. A felhalmozott kamat figyelembevétele szükséges a fizetési mérleg pénzügyi mérlegében és a nemzetközi befektetési pozícióban; e tételek ellentételezését a megfelelő jövedelem számlában kell kimutatni.

6.3.   Származtatott pénzügyi eszközök (tartalékon kívül) és munkavállalói részvényopciók

A pénzügyi származtatott eszközre vonatkozó szerződés olyan pénzügyi eszköz, amely egy másik, konkrét pénzügyi eszközhöz vagy más mutatószámhoz vagy tőzsdei áruhoz kapcsolódik, és amelyen keresztül a konkrét pénzügyi kockázatokkal (amilyen a kamatlábkockázat, a devizakockázat, a részvény- és tőzsdeáru-árfolyam kockázatai, a hitelkockázatok stb.) önállóan lehet a pénzügyi piacokon kereskedni. Ez a kategória más kategóriáktól elkülönítésre került, mivel kockázatáthárításhoz és nem pénzeszközök vagy más erőforrások átadásához kapcsolódik. Más funkcionális kategóriáktól eltérően a pénzügyi származtatott ügyleteken elsődleges jövedelem nem halmozódik fel. A kamatderivatívákhoz kapcsolódó nettó tranzakciókat pénzügyi származtatott ügyletként kell nyilvántartani, nem pedig befektetési jövedelemként. A pénzügyi származtatott termékek tranzakciót és pozícióit külön tranzakcióként kezelik azon mögöttes tételek értékétől, amelyekhez kapcsolódnak. Az opciók esetében a teljes díjat (azaz az opció vételi/eladási árát és a felmerülő szolgáltatási költséget) kell kimutatni. A visszafizetendő letéti kifizetések körébe tartozik a partner nemteljesítési kockázattól való védelmére letétbe helyezett készpénz vagy más fedezet. Ezek letétnek minősülnek az egyéb befektetések (ha az adós kötelezettségeit a pénzeszközök tágabb fogalma tartalmazza) vagy más követelések/kötelezettségek számlákon. A nem visszafizetendő letéti kifizetések (melyet változó letétnek is neveznek) mérséklik a származtatott eszközön keresztül létrejött pénzügyi kötelezettséget; ezért azok származtatott pénzügyi ügyletekkel kapcsolatos tranzakciónak minősülnek.

A származtatott pénzügyi eszközök értékelését a piaci érték elve alapján kell elvégezni. A pénzügyi származatott ügyletek árának változását állománytartási nyereségként vagy veszteségként kell kimutatni (árváltozás miatti átértékelés). A pénzügyi származatott ügyletek tranzakcióinak kimutatására akkor kerül sor, amikor a hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. Bizonyos származtatott pénzügyi eszközök esetén az eszközök és források tranzakcióinak elkülönítésében felmerülő gyakorlati problémák miatt az euroövezet fizetési mérlegében minden, pénzügyi származtatott termékre vonatkozó tranzakció nettó módon kerül feltüntetésre. A nemzetközi befektetési pozíció statisztikában a pénzügyi derivatívákból fakadó követelés- és kötelezettségpozíciók bruttó alapon szerepelnek, a tartalékeszköz kategóriába tartozó pénzügyi származtatott eszközök kivételével, amelyek nyilvántartása nettó alapon történik. Gyakorlati okokból a beágyazott származtatott ügyletek nem különülnek el a mögöttes eszköztől, amelyhez kapcsolódnak.

A munkavállalói részvényopciók a vállalat által a munkavállalóinak – a javadalmazás részeként – felkínált, a vállalatban való részesedés vásárlására szóló vételi jogok. Ha a megadott munkavállalói részvényopcióval a pénzpiacokon korlátozás nélkül lehet kereskedni, az származtatott pénzügyi eszköznek minősül.

6.4.   Egyéb befektetés

Az egyéb befektetés egy maradványkategória, amely tartalmazza az összes pozíciót és tranzakciót, amely nem tartozik a közvetlen befektetések, portfólióbefektetés, pénzügyi származtatott eszközök, munkavállalói részvényopciók vagy tartalékeszközök kategóriába. Amennyiben a pénzügyi eszközök és kötelezettségek következő kategóriái nem szerepelnek a közvetlen befektetések vagy tartalékeszközök között, az egyéb befektetések körébe tartoznak a következők: a) egyéb részesedések; b) készpénz és betétek; c) hitelek (beleértve az IMF-hitelkeret és hitelek felhasználását); d) kötvények, nyugdíjrendszerek és szabványosított garanciarendszerek; e) kereskedelmi hitelek és előlegek; f) egyéb követelések és tartozások; és g) kiosztott különleges lehívási jogok (SDR-ek) (az SDR-állományok a tartalékeszközök részét képezik).

A diszkontálva eladott hitelek, betétek és egyéb követelések és tartozások esetében a pénzügyi mérlegben kimutatott tranzakcióérték eltérhet a nemzetközi befektetési pozícióban kimutatott saját névértéktől. Ezek az eltérések más árváltozások miatti átértékelésként kerülnek kimutatásra.

6.4.1.   EGYÉB RÉSZESEDÉSEK

Az egyéb részesedések körébe tartoznak a nem értékpapír formában megjelenő részesedések, amelyek emiatt nem szerepelnek a portfólióbefektetések körében. A valamely nemzetközi szervezet tőkéjében való részesedés nem értékpapír formájában valósul meg, így az egyéb részesedésnek minősül.

6.4.2.   KÉSZPÉNZ ÉS BETÉTEK

A készpénz és betétek körébe tartoznak a betétek és a forgalomban lévő készpénz. A betétek szabványosított, nem forgalomképes szerződések, melyeket rendszerint betétgyűjtő intézmények kínálnak, lehetővé téve a hitelező számára változó összegű pénz elhelyezését, majd későbbi kivételét. A betétek rendszerint a tőkeösszeg adósnak történő visszafizetésére vonatkozó garanciát tartalmaznak.

A »hitelek« és »készpénz és betétek« között a kölcsönvevő jellege alapján tesznek különbséget. A különbségtétel azt vonja maga után, hogy a követelés oldalon a rezidens pénztartó szektor által a nem rezidensi bankoknak átadott pénzt »betét«-ként kell besorolni, illetve a rezidens pénztartó szektor által a nem rezidens banknak nem minősülő intézményeknek (azaz bankokon kívüli intézményi egységnek) átadott pénzt »hitel«-ként kell besorolni. A kötelezettség oldalon a rezidens nem bankok, azaz nem monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) által felvett pénzt mindig »hitel«-ként kell besorolni. Végezetül ez a megkülönböztetés azt jelenti, hogy a rezidens MPI-ket és nem rezidens bankokat érintő minden tranzakciót »betét«-ként kell besorolni.

6.4.3.   HITELEK

A hitelek olyan pénzügyi eszközök, a) amelyek akkor jönnek létre, amikor a hitelezők közvetlenül pénzt adnak kölcsön az adósoknak; és b) amelyeket nem forgatható okmányok támasztanak alá. Ebbe a kategóriába beletartozik minden hitel, beleértve a jelzáloghiteleket, pénzügyi lízinget és repó típusú műveleteket. Minden repó típusú műveletet, azaz visszavásárlási megállapodásokat, sell/buy-back műveleteket és az értékpapír-kölcsönzést (fedezetként készpénzcserével) biztosított hitelként kell kezelni, nem értékpapírok egyszeri vételeként/eladásaként, és azt az „egyéb befektetés” alatt kell kimutatni abban a rezidens szektorban, amelyik a műveletet végzi. A bankok és az egyéb pénzügyi vállalatok számviteli gyakorlatával is összhangban álló ezen eljárás célja, hogy pontosabban tükrözze e pénzügyi eszközök gazdasági értelmét.

6.4.4.   BIZTOSÍTÁS, NYUGDÍJRENDSZEREK ÉS SZABVÁNYOSÍTOTT GARANCIARENDSZEREK

Ez az alábbiakat foglalja magában: a) a nem életbiztosítási biztosítástechnikai tartalék; b) életbiztosítási és életjáradék-jogosultságok; c) nyugdíjjogosultságok, nyugdíjalapok nyugdíjalap-kezelőkkel szemben fennálló követelései, és nem nyugdíjalapokkal kapcsolatos jogosultságok; és d) a szabványosított garanciák lehívására képzett tartalékok.

6.4.5.   KERESKEDELMI HITELEK ÉS ELŐLEGEK

A kereskedelmi hitelek és előlegek közé tartoznak azok a pénzügyi követelések, amelyek egyrészt az áruk és a szolgáltatások szállítói által az ügyfeleik részére biztosított közvetlen hitelnyújtásból, másrészt a még rendelkezésre nem bocsátott áruk és szolgáltatások ellenértékeként az ügyfelek által előzetesen, a befejezetlen vagy el sem kezdett termelésért fizetett előlegekből erednek. A kereskedelmi hitelek és előlegek akkor merülnek fel, amikor az áruk és szolgáltatások ellenértékének megfizetése nem az áruk tulajdonjogának átszállásával vagy a szolgáltatás nyújtásával egy időben történik.

6.4.6.   EGYÉB KÖVETELÉSEK/KÖTELEZETTSÉGEK

Ez a kategória azokat a követeléseket és tartozásokat tartalmazza, melyek nem szerepelnek a kereskedelmi hitel és előlegek vagy más instrumentumok között. Magában foglalja a tranzakció részes feleként létrehozott összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget, amennyiben a művelet és a hozzá tartozó pénzügyi teljesítés eltérő időpontban következik be. Ide tartoznak az adókból, értékpapírok vételéből és eladásából, értékpapír-kölcsönzési díjakból, aranykölcsönök díjából, bérekből és fizetésekből, osztalékokból és társadalombiztosítási hozzájárulásokból eredő, már felmerült, de ki nem fizetett kötelezettségek.

6.4.7.   KIOSZTOTT KÜLÖNLEGES LEHÍVÁSI JOGOK (SDR-EK)

Az IMF tagjainak kiosztott SDR-eket a fogadó SDR-ek keretében felmerült kötelezettségeként az egyéb befektetések között kell kimutatni, a tartalékeszközök SDR-ek tétele alatti megfelelő bejegyzéssel.

6.5.   Tartalékeszközök

A tartalékeszközök azok a külső eszközök, amelyek azonnal a monetáris hatóságok rendelkezésére állnak, és amelyek felett azok ellenőrzést gyakorolnak a fizetésimérleg-finanszírozási szükségletek kielégítése, árfolyamirányítás érdekében történő devizapiaci beavatkozás és más kapcsolódó célok érdekében (úgy mint a fizetőeszközbe és a gazdaságba vetett bizalom fenntartása vagy külföldi hitelfelvétel alapjaként). A tartalékeszközöknek devizaeszközöknek, nem rezidensek felé fennálló követeléseknek és ténylegesen létező eszközöknek kell lenniük. A potenciális eszközök nem tartoznak ide. A tartalékeszközök fogalmának alapja a monetáris hatóságok általi »ellenőrzés« és »azonnali felhasználhatóság« fogalma.

Az euroövezet tartalékeszközei az eurorendszer tartalékeszközeit tartalmazzák, azaz az EKB és az euroövezet nemzeti központi bankjainak (NKB-k) tartalékeszközeit.

A tartalékeszközöknek i. az eurorendszer hatáskörrel rendelkező monetáris hatósága, azaz az EKB vagy valamely euroövezeti NKB tényleges ellenőrzése alatt kell állniuk; és ii. az euroövezeten kívüli rezidensekkel szembeni olyan magas likviditású, piacképes és hitelképes követeléseknek kell lenniük, amelyek az eurótól eltérő konvertibilis pénznemben denomináltak, továbbá lehet még monetáris arany, IMF tartalékpozíció vagy SDR-ek.

Ez a meghatározás kifejezetten kizárja az euroövezeti rezidensekkel szembeni devizaköveteléseknek és az euróban denominált követeléseknek akár nemzeti, akár euroövezeti szinten tartalékeszközként történő kezelését. Hasonlóképpen a központi kormányzat és/vagy pénzügyminisztérium devizapozícióira nem terjed ki az euroövezet tartalékeszközeinek meghatározása, az Európai Unió működéséről szóló szerződés intézményi szabályaival összhangban.

Az EKB tartalékeszközeit a Központi Bankok Európai Rendszere Alapokmánya 30. cikkének megfelelően közös alapba gyűjtik, és ily módon az EKB közvetlen és hatékony ellenőrzése alatt állónak minősülnek. Mindaddig, amíg nem történik további tulajdonátadás, az NKB-knál maradó tartalékeszközök azok közvetlen és tényleges ellenőrzése alatt állnak, és az egyes NKB-k saját tartalékeszközeinek minősülnek.

Az eurorendszer tartalékainak összeállítása bruttó módon történik, a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek levonása nélkül (azon tartalékeszközök kivételével, amelyek a »származtatott pénzügyi eszközök« alkategóriába tartoznak, amelyek nyilvántartása nettó alapon történik).

Az értékelés a piaci árakon alapul, a) tranzakciók esetében a tranzakció idején érvényes piaci árakon; b) egyenlegeknél a bázisidőszakvégi záró piaci középárfolyamon. A devizában felmerülő tranzakciók és egyenlegek euróra való átváltásához a tranzakció idején aktuális piaci árfolyamot, illetve a bázisidőszakvégi záró piaci középárfolyamot – értelemszerűen – kell használni.

Egyre elterjedtebb az a nézet, hogy a fizetési mérlegben és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikában kimutatott tartalékeszközökben nem szereplő egyéb devizalikviditás fontos eleme lehet egy ország devizakötelezettségei teljesítési képességeinek, és ezt a szemléletet az IMF Különleges Adatszolgáltatási Rendszere (Special Data Dissemination Standard) is átvette. A devizalikviditás kiszámításához a bruttó tartalékokra vonatkozó adatokat ki kell egészíteni az egyéb devizaeszközökről és a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekről szóló adatokkal. Ennek megfelelően az eurorendszer (bruttó) tartalékeszközeire vonatkozó havi adatokat kiegészítik az egyéb devizaeszközökre és a bruttó tartalékeszközökből előre látható biztos, illetve feltételes rövid lejáratú nettó kifizetésekre vonatkozó adatokkal, a hátralévő futamidő szerinti bontásban. Ezen túlmenően szükség van a bruttó tartalékeszközök pénznem szerinti megkülönböztetésére, SDR pénznemek (összesen) és egyéb pénznemek (összesen) bontásban, negyedéves késéssel.

6.5.1.   MONETÁRIS ARANY

A monetáris arany olyan arany, amelyre vonatkozóan a monetáris hatóságok (vagy az ilyen hatóságok tényleges felügyelete alá tartozó más szervezetek) rendelkeznek jogosultsággal, és amelyet a devizatartalékok részeként tartanak. Ide tartoznak az aranyrudak és a nem rezidenseknél tartott látra szóló aranyszámlák, melyek aranyszállítási igényt keletkeztetnek.

A monetáris arany állományoknak változatlannak kell maradniuk minden fordított aranytranzakció (arany swapügyletek, repók, hitelek és betétek) esetében.

| 6.5.1.1. | Az aranyrudak megjelenhetnek legalább 995/1 000 tisztaságú érmék, öntecsek vagy rudak formájában, beleértve a névre szóló számlákon tartott ilyen aranyat. |
| --- | --- |

6.5.1.1.

| 6.5.1.2. | A látra szóló aranyszámlák a számlavezetővel szemben arany szállítására fennálló követeléseket képviselik. E számlák tekintetében a számlavezető rendelkezik jogcímmel a fizikailag kiosztott tartaléklapra és a számlatulajdonosnak aranyban denominált követelést bocsát ki. A nem monetáris aranynak minősülő, látra szóló aranyszámlák az egyéb befektetések között a készpénz és betétek számlán kerülnek kimutatásra. |
| --- | --- |

6.5.1.2.

6.5.2.   SDR-EK

Az SDR-ek olyan nemzetközi tartalékeszközök, amelyeket a Nemzetközi Valutaalap (IMF) hozott létre és osztott ki tagjainak a meglévő hivatalos tartalékok kiegészítésére. Az SDR-ek csak IMF-tagok monetáris hatóságainak és korlátozott számú olyan nemzetközi pénzügyi intézmény tulajdonában állhatnak, melyek erre feljogosítottak.

6.5.3.   TARTALÉKPOZÍCIÓ AZ IMF-NÉL

Ez a következők összege: a) a tartalékkvóta, mely az a devizaösszeg (SDR-t is beleértve), melyet a tagország az IMF-től rövid határidővel lehívhat; és b) az IMF Általános Tartalékszámla keretében kötött hitelmegállapodás alapján fennálló kötelezettsége, mely azonnal a tagország rendelkezésére áll.

6.5.4.   EGYÉB TARTALÉKESZKÖZÖK

Ide tartozik a készpénz és betétek, értékpapírok, pénzügyi származtatott eszközök és egyéb követelések. A betétek a látra szóló betétek. Az értékpapírok körébe tartoznak a nem rezidensek által kibocsátott likvid és forgalomképes részesedések és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, beleértve a befektetési jegyeket vagy egységeket. A pénzügyi származtatott eszközöket a tartalékszámlán csak akkor mutatják ki, ha a tartalékeszközök kezeléséhez tartozó származtatott eszközök elengedhetetlenek az ilyen eszközök értékeléséhez. Az egyéb követelések közé tartoznak a nem rezidens nem bankoknak nyújtott hitelek, IMF letéti számlán tartott hosszú lejáratú hitelek, és a máshová nem sorolt más olyan pénzügyi eszközök, amelyek megfelelnek a tartalékeszköz fogalommeghatározásának.”.

---